VP3-16.1.1 (1924457105) | Kedvezőtlen termőhelyeken alkalmazható...
ugrás az oldal tetejéreVP3-16.1.1-4.1.5-4.2.1-4.2.2-8.1.1-8.2.1-8.3.18.5.1-8.5.2-8.6.1-17
1924457105
Kedvezőtlen termőhelyeken alkalmazható ígéretes Leuce-nyár klónok vegetatív szaporítási eljárásának kidolgozása
A projekt adatai
Projekt címe: Kedvezőtlen termőhelyeken alkalmazható ígéretes Leuce-nyár klónok vegetatív szaporítási eljárásának kidolgozása
Projekt azonosító száma: 1924457105
Pályázati felhívás: VP3-16.1.1-4.1.5-4.2.1-4.2.2-8.1.1-8.2.1-8.3.18.5.1-8.5.2-8.6.1-17 Innovációs operatív csoportok létrehozása és az innovatív projekt megvalósításához szükséges beruházás támogatása
Kedvezményezett neve:
- Biró Zsigmond
- Gabnai Ernő Attila
- Frankó Patrícia
- Horváth Gáborné
- Rétlaki Péter
- Soproni Egyetem (konzorciumvezető)
Projekt futamideje: 2019.01.01-2024.09.30.
Projekt teljes költsége: 295 145 668 Ft
Szerződött támogatás összege: 190 930 361 Ft (SOE: 39 731 155 Ft)
Támogatás intenzitása: 65% Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és 35% önrész
Projekt szakami vezetője: Dr. Keserű Zsolt keseru.zsolt@uni-sopron.hu
Részletes leírás
Napjainkban a fehérnyárasok termesztés-fejlesztésében elsőrendűen fontos feladat a vegetatív módon is jól szaporítható, kiváló növekedésű, a klímaváltozás következtében a szárazodó klímát jól tűrő, kórokozókkal és károsítókkal szemben rezisztens, faipari célra értékesebb alapanyagot nyújtó új fajták előállítása és köztermesztésbe vonása. Alapvető célunk minél több olyan klón kiválasztása, illetve előállítása, amelyek olyan hasznos és szükséges tulajdonságokkal rendelkeznek, amilyeneket a nyárfatermesztés és a faipar igényel. A fejlesztésnek irányt szab, hogy a szelektált fehér nyár klónok intenzívebb termesztésbe vonásának egyik gátló tényezője a vegetatív úton történő szaporíthatóságuk eredményes megoldása. A megváltozott ökológiai körülményekhez (szárazodó termőhelyek) is alkalmazkodni tudó, jó növekedésű, magas iparifa-hányadot szolgáltató, a kórokozókkal és károsításokkal szemben ellenálló fajták (klónok) szaporítása csak ily módon lehetséges. Az egyklónúság, a monokultúrás termesztés a fehérnyárasok körében sem kívánatos, ezért is fontos a kutatási eredmények alapján ígéretesnek tartott klónok legjobb vegetatív szaporítási eljárásának kidolgozása. A komplex technológiák - mint tudásbázis - a konzorcium tagjai közt innovatív tudás és technológiai transzfer módján, szakértői segédlettel támogatott helyszíni kivitelezéssel kerülnek gyakorlati megvalósításra. A mintaültetvények maguk és kialakításuk módszere, fenntartásuk, valamint teljesítménymaximalizálásuk képezi a szakértői háttérrel támogatott gyakorlati ültetvénytelepítési bemutató rendszert.
VP3-16.1.1 (1909440234) | Ipari célú akácfa ültetvények termesztés technológiájának kidolgozása
ugrás az oldal tetejéreVP3-16.1.1-4.1.5-4.2.1-4.2.2-8.1.1-8.2.1-8.3.18.5.1-8.5.2-8.6.1-17
1909440234
Ipari célú akácfa ültetvények termesztés technológiájának kidolgozása
A projekt adatai
Projekt címe:Ipari célú akácfa ültetvények termesztés technológiájának kidolgozása
Projekt azonosító száma: 1909440234
Pályázati felhívás: VP3-16.1.1-4.1.5-4.2.1-4.2.2-8.1.1-8.2.1-8.3.18.5.1-8.5.2-8.6.1-17 Innovációs operatív csoportok létrehozása és az innovatív projekt megvalósításához szükséges beruházás támogatása
Kedvezményezett neve:
- Soproni Egyetem (konzorciumvezető)
- Erdészeti és Energetikai Szaporítóanyag Terméktanács
- Bertók Balázs
- Boros Attila Péter
- Forma-TR Kft.
- Horváth Sándor
- Bakosi Mihály Zoltán
- Orosz János
Projekt futamideje: 2018.03.01-2024.09.30.
Projekt teljes költsége: 335 099 985 Ft
Szerződött támogatás összege: 203 087 537 Ft (SOE: 20 000 000 Ft)
Támogatás intenzitása: 60% Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és 40% önrész
Projekt szakami vezetője: Dr. Keserű Zsolt keseru.zsolt@uni-sopron.hu
Részletes leírás
Az iparifa ültetvények létesítési pályázat keretében tízezer hektár nagyságrendben kellene létrehozni új akác és nemesnyár ültetvényeket, elsődlegesen ipari célból. Ez óriási szakmai és műszaki kihívás az erdőgazdálkodás/mezőgazdaság számára. A projekt célja ennek a tevékenységnek a támogatása az akác fafajú iparifa ültetvények létesítésének, technológiájának bemutatásával, mintaültetvények telepítésének segítségével. A fejlesztés biológiai fő csapásának iránya új, nagy teljesítményű akác fajták elállítása és termesztésbe vonása, melyek magas iparifa kihozatalt (min. 50%) produkálnak, ezáltal növelik a területegységről learatható faanyag mennyiségét és minőségét, értékkihozatalát. A termesztésbe vonás innovatív komplex műszaki technológiai hátteret kíván, ennek kifejlesztése, valamint a gyakorlatban kialakuló változatos helyzetekben használatra optimalizálása a további fő feladat. A komplex technológiák - mint tudásbázis - a konzorcium tagjai közt innovatív tudás és technológiai transzfer módján, szakértői segédlettel támogatott helyszíni kivitelezéssel kerülnek gyakorlati megvalósításra. A mintaültetvények maguk és kialakításuk módszere, fenntartásuk, valamint teljesítmény maximalizálásuk képezi a szakértői háttérrel támogatott gyakorlati ültetvény telepítési bemutató rendszert. Az új fajták, technológiák elsődleges célterülete a hazai akác minőségi ipari faanyagot termő ültetvénytelepítések. A hazai tapasztalatokra építve előzetes tájékozódás alapján sor kerülhet európai (Románia, Németország) illetve távol-keleti (Kína, Dél-Korea) partnerek bevonásával a fajta X termőhely X technológia X szaktanácsadás komplex rendszer nemzetközi téren való bevezetésére, értékesítésére. A projekt tervezett futamideje 5 év, mely során 5 mérföldkövet állítottunk fel.
VP3-16.1.1 (1924514529) | Integrált erdőtűz megelőzési rendszer fejlesztése
ugrás az oldal tetejéreVP3-16.1.1-4.1.5-4.2.1-4.2.2-8.1.1-8.2.1-8.3.18.5.1-8.5.2-8.6.1-17
1924514529
Integrált erdőtűz megelőzési rendszer fejlesztése
A projekt adatai
Projekt címe: Integrált erdőtűz megelőzési rendszer fejlesztése
Projekt azonosító száma: 1924514529
Pályázati felhívás: VP3-16.1.1-4.1.5-4.2.1-4.2.2-8.1.1-8.2.1-8.3.18.5.1-8.5.2-8.6.1-17 Innovációs operatív csoportok létrehozása és az innovatív projekt megvalósításához szükséges beruházás támogatása
Kedvezményezett neve:
- Environment Solution Europe Szolgáltató és Kereskedelmi Bt. (konzorciumvezető)
- Soproni Egyetem
- Kiskunsági Erdő-Gazda Szolgáltató Kereskedelmi És Tanácsadó Kft.
- Olé István
- K and K Forest Kft.
Projekt futamideje: 2018.07.01-2023.10.31.
Projekt teljes költsége: 52 018 695 Ft
Szerződött támogatás összege: 46 758 323 Ft (SOE: 6 469 587 Ft)
Támogatás intenzitása: 90% Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és 10% önrész
Projekt szakami vezetője: Dr. Nagy Dániel nagy.daniel@uni-sopron.hu
Részletes leírás
A kutatás célja, hogy a jelenlegi és a klímaváltozás miatt várható erdőtűz kockázat és tűzterjedési viszonyok alapján keletkező erdő és vegetációtüzek ellen megfelelő műszaki kialakítású mégis költséghatékony és legkisebb természeti beavatkozást okozó, sőt adott esetben a természeti állapotot javító, biodiverzitást növelő tűzmegelőzési pászta- rendszer kidolgozása.
Az erdő és vegetációtüzek elleni védekezés leghatékonyabb és legolcsóbb módszere a megelőzés. Az erdőtűz megelőzési tevékenység három fő tevékenység csoportra bontható. Az első az erdőtüzek keletkezésének megelőzése, melyre kommunikációs, képzési programok szolgálnak; A második a keletkező tüzek minél hamarabbi észlelése, a harmadik pedig a keletkezett tüzek terjedésének megakadályozása, lassítása, lehatárolása megelőzési létesítményekkel és a tűzoltást segítő infrastruktúra. A Darányi Ignác terv új Magyarország vidékfejlesztési program erdőtűz megelőzési jogcímének meghirdetéséhez az Erdőmérnöki Kar Erdőtűzmegelőzési munkacsoportja kidolgozta a keskeny tűzpászták és az erdőtüzek földi és légi oltásához használható víztározók műszaki dokumentációját és költségkalkulációját. Az ún. széles tűzpászták követelmény rendszerének kidolgozására azonban nem került sor. A vidékfejlesztési program erdőgazdasági potenciálban okozott erdőkárok megelőzése pályázat előkészítésénél is felmerült a programban szereplő széles (D típusú) tűzpászták szerepeltetése a kiírásban, azonban a D típusú pásztákra vonatkozó műszaki követelményrendszer, a kapcsolódó tűzterjedési háttérszámítások nem álltak rendelkezésre. A műszaki követelmény rendszer mellett szükséges a széles tűzpászták elhelyezkedésének meghatározása is, hiszen ezek a tűzpászták erdőtervezési körzet, járás szinten szolgálják az erdők és a lakosság védelmét.
EFOP-3.6.2-16-2017-00007 | Az intelligens, fenntartható és inkluzív társadalom fejlesztésének...
ugrás az oldal tetejéreEFOP-3.6.2-16-2017-00007
Az intelligens, fenntartható és inkluzív társadalom fejlesztésének aspektusai: társadalmi, technológiai, innovációs hálózatok a foglalkoztatásban és a digitális gazdaságban
A 21. század technológiai, informatikai, társadalmi változásai új kihívások elé állítják Európát, s ezen belül Magyarországot. Általánosan elterjedt, felismert összefüggés, hogy a technológiai, informatikai innováció fenntartható, versenyképes szervezeti/regionális/társadalmi kiaknázása a társadalmi/társas (social) innovációval interakcióban valósul meg, lehetőséget, egyben szűk keresztmetszetet is teremtve egymás számára. Éppen ebből következően kezeli központi kérdésként a Nemzeti Intelligens Szakosodási Stratégia a társadalmi innováció fejlesztésének kérdését.
A projekt adatai
Projekt címe: Az intelligens, fenntartható és inkluzív társadalom fejlesztésének aspektusai: társadalmi, technológiai, innovációs hálózatok a foglalkoztatásban és a digitális gazdaságban
A Projekt azonosító száma: EFOP-3.6.2-16-2017-00007
Kedvezményezett neve: Szegedi Tudományegyetem, konzorciumvezető; Budapesti Corvinus Egyetem, konzorciumi partner; Miskolci Egyetem, konzorciumi partner; Soproni Egyetem, konzorciumi partner
Szerződött támogatás összege: 1 493 174 709,-HUF (ebből Szegedi Tudományegyetem (SZE): 858 140 091 Ft; Budapesti Corvinus Egyetem (BCE): 166 665 314 Ft; Miskolci Egyetem (ME): 423 700 296 Ft; Soproni Egyetem (SOE): 44 669 008 Ft)
Támogatás mértéke: 100%
Projekt futamideje: 2017. július 1 - 2021. június 30.
A projekt szakmai vezetője: Prof. Dr. Fábián Attila
A kutatás vezetője: Prof. Dr. Szirmai Viktória
A projekt koordinátora: Hegedüs Judit
Részletes leírás
A projekt átfogó célja a hazai vagy tág értelemben vett kelet-európai innovációs mintázatok feltárása tanulási aspektusból, az európai tudományos hálózatokkal való kooperáció erősítése, új együttműködések fejlesztése, a jövőben kiemelkedő jelentőséggel bíró K+F területeken tudományos kapacitások erősítésével, fenntartható fejlesztésével. A projekt konkrét célja a társadalmi innováció szempontjából kritikus hazai és regionális társas tanulási mintázatok és tanulási defektusok azonosítása interdiszciplináris nézőpontból, különös tekintettel az informatikai innovációk humán és technológiai implementációs korlátainak oldására, az innovációk kiaknázási hatékonyságának fokozására. A technológiai és informatikai, valamint a társadalmi innováció összefonódottsága, a társadalmi rendszerek és szervezetek közötti interakció az egyes tudományterületeken folyamatosan kutatott kérdést jelent. Számtalan kutatás emelte fókuszába a technológia és az egyéni/társadalmi interakciók folyamatának feltárását a pszichológiától a jogtudományokon át az informatikai, matematikai, egészség-gazdaságtani, regionális versenyképességi, vagy marketingkutatásokig. Lényeges hiátusa e kutatásoknak, hogy többnyire azon kérdésekre szorítkoznak, melyek az adott diszciplína fogalom és módszertani eszközkészletével megragadhatóak, eredményei az adott kiindulási nézőpontokból értelmezhetőek.
A megvalósítandó szakmai program tekintetében lényeges, hogy multidiszciplináris nézőpontból tanulmányozzunk három, az egyének/szervezetek/társadalmak innovativitását alapjaiban érintő kérdést:
- Technológiai innovációk (mindenekelőtt a digitalizáció és az ipar 4.0) hatása a gazdálkodó szervezetekre, a foglalkoztatásra, a szükséges kompetenciákra: a ’80-as évek második felében gyökerező technológiai innovációs hullám mára átformálta a gazdasági, társadalmi viselkedést olyannyira, hogy az ipar 4.0-ban összegezhető, az ipari forradalom léptékeihez hasonlítható változásoknak lehetünk tanúi. Leegyszerűsítés ugyanakkor e folyamatot műszaki innovációk sorozataként szemlélni, hiszen a társadalom formálódásával interaktívan a gazdaság, a társadalmi vélekedés és a társadalmi viselkedés kölcsönhatásában formálódnak mind a jövő technológiai újításai, mind üzleti folyamatai. A kezdeményezett, hazai és nemzetközi partnerek együttműködésében megvalósítandó program e kérdés mentén három vizsgálandó területen; a társadalmi csoportok, a gazdálkodó szervezetek és az egyének szintjén folytat kutatásokat.
- A társadalmi innováció szervezetközi, hálózati dimenziói: a kutatási program második vetülete az informatikai, valamint a társadalmi innováció összefonódásának szervezetközi, illetve hálózati kérdéseit állítják középpontba, mint a digitalizáció és a globalizáció együttes eredményeként megerősödő, egyúttal önálló formáló erőként jelentkező innovációs jelenségeket. A szervezetközi, hálózati jelenségek rendkívül heterogén formában vannak jelen, melyek közül jelen kutatási program keretében a szervezetközi, a csoportközi és az államok közötti viszonyok interakciók szintje jelent fókuszált vizsgálati kérdést.
- Társadalmi innovációk szervezeti dimenziói: a technológiai, informatikai és társadalmi innováció összefonódásának harmadik vetületét a kutatási program keretében – a társadalmi folyamatokba ágyazott, illetve szervezetközi relációkban megjelenő vetületek mellett – a szervezeti vetületek jelentik. A 21. század radikálisan átformálódó keretei számos, szervezeti szinten értelmezhető kérdésre irányítják a figyelmet, így új típusú, a digitális társadalomra jellemző vállalkozások megjelenése, megerősödése, az immateriális tulajdon-fejlesztés menedzselése, az állam mint szervezetrendszer működésének radikális átalakulása. A kutatási program tervezett (szűken vett) eredményei elsősorban a társadalmi intézményrendszer szervezetei működtetéséhez, a gazdálkodó szervezetek innovativitásának menedzseléséhez, az egyének innovativitásának fejlesztéséhez, valamint az állami innováció fejlesztéséhez járulnak hozzá.
A program eredményei és tervezett aktivitásai ezen túl hozzájárulnak a konzorciumi partnerek H2020-as aktivitásának fokozásához, a résztvevő intézmények K+F menedzsmentjének fejlesztéséhez, fiatal kutatók szakmai kompetenciáinak bővítéséhez, megtartásukhoz, a Kárpát-medencei és európai hálózati együttműködések értékének növeléséhez.
EFOP-3.6.1-16-2016-00018 | A felsőoktatási rendszer K+F+I szerepvállalásának növelése...
ugrás az oldal tetejéreEFOP-3.6.1-16-2016-00018
A felsőoktatási rendszer K+F+I szerepvállalásának növelése intelligens szakosodás által Sopronban és Szombathelyen
Az Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program keretében megvalósuló projekt célja az intézményi kutatás-fejlesztési és innovációs fókusz erősítése, a tudományos kutatói utánpótlás feltételrendszerének javítása és a tudományos produktivitás növelése, valamint a vállalatok és más kutatóhelyek és az egyetemek közötti kapcsolatok megerősítése.
A projekt adatai
Projekt címe: A felsőoktatási rendszer K+F+I szerepvállalásának növelése intelligens szakosodás által Sopronban és Szombathelyen
A Projekt azonosító száma: EFOP-3.6.1-16-2016-00018
Kedvezményezett neve: Soproni Egyetem, konzorciális partner: Eötvös Loránd Tudományegyetem (ELTE)
Szerződött támogatás összege: 1.165.979.596,- HUF (ebből Soproni Egyetemre jutó rész: 639.632.917,- HUF, ELTE-re jutó rész: 526.346.679,- HUF)
Támogatás mértéke: 100%
Projekt futamideje: 2017. január 01. – 2021. december 31.
A projekt szakmai vezetője: Dr. Borza Sándor
A projekt projektmenedzsere: Dr. Walter Katalin
A projekt pénzügyi vezetője: Kocsisné Lengyel Judit
EFOP-3.6.2-16-2017-00010 | RING2017
ugrás az oldal tetejéreEFOP-3.6.2-16-2017-00010
RING2017 Fenntartható Nyersanyag-gazdálkodási Tematikus Hálózat
Magyarország térképére tekintve, Miskolc – Szeged – Pécs – Sopron érintésével olyan „gyűrű” rajzolható, amely körbeöleli az országot. Mind a négy kiragadott város a régiójának központja, és mind a négy városban az országon is túlmutató hírű egyetem található. Kézenfekvő volt a gondolat, hogy a gyűrűben lévő intézmények egymással együttműködve („szövetségben”) tematikus kutatói hálózatot hozzanak létre a fenntartható nyersanyag-gazdálkodás területén.
A projekt adatai
Projekt címe: RING2017 Fenntartható Nyersanyag-gazdálkodási Tematikus Hálózat
A Projekt azonosító száma: EFOP-3.6.2-16-2017-00010
Kedvezményezett neve: Miskolci Egyetem, Szegedi Tudományegyetem, Pécsi Tudományegyetem, Soproni Egyetem
Szerződött támogatás összege: Szerződött támogatás összege: 1.382.547.590,- HUF (ebből Soproni Egyetemre jutó rész: 327.417.122,-HUF, Miskolci Egyetem: 402.363.194,-HUF, Szegedi Tudományegyetem: 325.020.025,-HUF, Pécsi Tudományegyetem: 327.747.249,-HUF)
Projekt futamideje: 2017. július 01. - 2020. szeptember 28.
A projekt szakmai vezetője: Dr. habil Czupy Imre
A projekt projektmenedzsere: Dr. Pásztory Zoltán
A projekt pénzügyi vezetője: Varga-Illyés Virág
Részletes leírás
Magyarország térképére tekintve, Miskolc – Szeged – Pécs – Sopron érintésével olyan „gyűrű” rajzolható, amely körbeöleli az országot. Mind a négy kiragadott város a régiójának központja, és mind a négy városban az országon is túlmutató hírű egyetem található. Kézenfekvő volt a gondolat, hogy a gyűrűben lévő intézmények egymással együttműködve („szövetségben”) tematikus kutatói hálózatot hozzanak létre a fenntartható nyersanyag-gazdálkodás területén. A kutatási együttműködés fókuszáltan a nyersanyag-gazdálkodás speciális területein, elsősorban másodnyersanyagok (hulladékok és maradékanyagok) hasznosítása mentén, környezetipari és energetikai alkalmazások fejlesztésére szerveződött. A projekt stratégiai és konkrét operatív céljait az alábbi három fő tevékenység (pillér) keretein belül kívánják a partnerek megvalósítani: I. a fókuszterületeken definiált intézmények közötti összefonódó kutatási sejtek létrehozása, II. Networking Team kialakítása, III. tematikus International Project Week (IPW) rendezvények szervezése.
EFOP-3.6.2-16-2017-00018 | Termeljünk együtt a természettel
ugrás az oldal tetejéreEFOP-3.6.2-16-2017-00018
Termeljünk együtt a természettel - az agrárerdészet, mint új kitörési lehetőség (Agrárerdészet)
Az agrár-erdészeti rendszerek alapvetően olyan gazdálkodási rendszerek, amelyekben a fás vegetáció és mezőgazdasági kultúrák termesztése, illetve az állattartás időben vagy térben egymáshoz illesztett módon történik. A Világ Agrár-erdészeti Központ (ICRAF) közel 30 éve folytat kutatásokat, az agrár-erdészet széles palettáján. A projekt az agrár-erdészeti rendszerek hazai adaptációját segíti.
A projekt adatai
Projekt címe: Termeljünk együtt a természettel - az agrárerdészet, mint új kitörési lehetőség
A Projekt azonosító száma: EFOP-3.6.2-16-2017-00018
Kedvezményezett neve: : Soproni Egyetem, konzorcium vezető; Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem, konzorciumi partner; Dunaújvárosi Egyetem, konzorciumi partner
Szerződött támogatás összege: 979.028.143,-HUF (ebből Soproni Egyetem (SOE): 419.995.925,-HUF; Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem (MATE): 369.402.487,-HUF; Dunaújvárosi Egyetem (DE): 189.629.731,-HUF)
Támogatás mértéke: 100%
Projekt futamideje: Projekt futamideje: 2017. szeptember 1. - 2021. augusztus 31.
A projekt szakmai vezetője: Dr. habil. Rétfalvi Tamás phd
A projekt projektmenedzsere: Novotni Adrienn
A projekt pénzügyi vezetője: Grebenár Bernadett
Részletes leírás
A mai hazai mező- és erdőgazdálkodásban szinte ismeretlen az agrár-erdészet fogalma, illetve a hazai szántóföldi agrár-erdészeti ültetvények száma sem ismert, csak kevés tapasztalat áll rendelkezésre az ültetvények üzemeltetésére vonatkozó hazai gyakorlatról. Az AGFORWARD projekt eredményei szerint a gazdálkodók számára nagy kihívást jelent a monokultúrákkal szemben jóval összetettebb agrár-erdészeti rendszerek üzemeltetése, a kapcsolódó technológiai kérdések megoldása. A kutatási tevékenység során olyan komplex ismeretek birtokába jutunk, amelyek hozzájárulnak a fenntartható mezőgazdálkodás megalapozásához, a jövő nemzedékek számára is elfogadható agrár termelési formák kialakításához, a fogalmak tisztázáshoz. A projekt által kijelölt probléma vizsgálata és ezáltal a célkitűzései hazánkban teljesen újszerűek és hiánypótlónak tekinthetők. A projektben szereplő konzorciumi partnerek kutatási területei közötti kapcsolatot az agrárerdészet tématerülete jól lefedi, lehetőséget biztosít az egyes intézményekben meglévő kutatási potenciálok szinergista összefogására. A projekt tevékenysége 3 alappilléren nyugszik: (1) hálózatosodás, nemzetközi kapcsolatok (2) agrár-erdészeti alapkutatás (3) kutatásmenedzsment. Az alapkutatási tevékenység 5 témakör köré szerveződik: (1) agrárerdészet ökológiai potenciál vizsgálata, (2) agrárerdészet vadgazdálkodási hasznosítása, (3) agrárerdészetből származó faanyag minőség vizsgálata, (4) agrárerdészetben előállított lágyszárú növények hasznosítási lehetőségei, (5) agrárerdészeti alapanyagtermelés ökonómiai és társadalmi hatásai. Alapvető cél, az alapkutatások nemzetközi beágyazottságának növeléséhez a H2020-ban és az európai kutatási hálózatokban. Projektünk a kiváló tudomány pilléren a következő H2020 tématerületekhez illeszthető: fenntartható mezőgazdaság és erdőgazdálkodás, belvíz hasznosítási célú kutatás, éghajlatváltozás, környezetvédelem, erőforráshatékonyság és nyersanyagok. A nemzetközi projektekben való részvétel a jelen projektben megvalósuló kutatási infrastruktúra kapacitásának szervezetek közötti összehangolásával, kiegészítésével, illetve a kapcsolódó kutatásmenedzsment kapacitások fejlesztése által valósulhat meg. A már meglévő, korábbi pályázati forrásokból beszerzett eszközök fejlesztésével, illetve a jelentős – a kutatói utánpótlást biztosító – fiatal kutatói és hallgatói humán erőforrás fejlesztéssel biztosított a pályázati program célkitűzések teljesítése. A konzorciumi partnerek a Soproni Egyetem, Dunaújvárosi Egyetem és Kaposvári Egyetem. A hálózatosodás elvének megfelelően a projekt tématerületeinek, illetve a projektben vállalt kutatási feladatok kialakításánál figyelembe vettük a konzorciumi partnerintézmények meglévő kutatási infrastruktúráját, jelenleg is futó kutatási projekteket. A tevékenységeket úgy szerveztük, hogy a lehető legnagyobb átfedés legyen a partnerintézményekben azonos tématerületeken kutatók között. Ennek célja, hogy a meglévő infrastruktúra, tudás és tapasztalat a legnagyobb mértékben összpontosuljon, és ennek megfelelően hasznosuljon H2020 projektek megvalósulásán keresztül. A konzorciumi partnerek nemzetközi kapcsolatainak megismerésén keresztül generálódnak újabb ötletek és elképzelések, nemzetközi projektek. A projekt megvalósítás időszaka: 2017.09.01-2021.08.31. A teljes költségvetés összege: 979.028.143 HUF.
GINOP-2.2.1-15-2017-00091 | Funkcionális növényi tápanyagok előállítása melléktermékekből
ugrás az oldal tetejéreGINOP-2.2.1-15-2017-00091
Funkcionális növényi tápanyagok előállítása melléktermékekből
A projekt célja egy olyan innovatív természetes alapú szerves növényi tápanyag létrehozása, amely széles körben (erdészetekben, kertészeti, szántóföldi, gyümölcs kultúrákban, valamint kiskertekben) hasznosítható a mezőgazdaságban. Az előállításra kerülő természetes trágya komplex növényi tápanyag utánpótlást biztosít, alkalmassá válva akár arra is, hogy bizonyos területeken, vagy gazdaságokban a szilárd műtrágyák egy részét is kiváltsa. Tekintve, hogy kizárólag természetes eredetű alapanyagok felhasználásával készül és lassú lebomlású szerves anyagokat is tartalmaz, hozzájárul ezen keresztül a talajerő növeléséhez, vagy legalábbis megtartásához, továbbá a talajélet növeléséhez és a szerves anyagok visszapótlásához. A granulált késztermék alkalmas nagyüzemi felhasználásra (kiszórása megoldott), ezáltal hazai és külföldi felvevőpiaca korlátlan, mivel versenyképes áron kerül kereskedelmi forgalomba.
A projekt adatai
Projekt címe: Funkcionális növényi tápanyagok előállítása melléktermékekből
A Projekt azonosító száma: GINOP-2.2.1-15-2017-00091
Kedvezményezett neve: Mobil Digital Kereskedelmi és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság, konzorciumvezető; BETA Center Korlátolt Felelősségű Társaság, Soproni Egyetem, konzorciumi partner
Szerződött támogatás összege: 541 302 149,-HUF (ebből Mobil Digital Kft.: 221 620 000 Ft; BETA Center Kft.: 49 808 149 Ft; Soproni Egyetem (SOE): 269 874 000 Ft)
Támogatás mértéke (SOE): 100%
A támogatás intenzitása: projekt szinten a projekt elszámolható összeköltségének a 78,81 %-a.
Konzorciumi tag | Megítélt támogatás (Ft) | Önerő (Ft) | ÖSSZESEN (Ft) |
Soproni Egyetem (SOE) | 269 874 000 | 0 | 269 874 000 |
Mobil Digital Kft. | 221 620 000 | 100 080 000 | 321 700 000 |
BETA Center Kft. | 49 808 149 | 45 424 450 | 95 232 599 |
Összesen | 541 302 149 | 686 806 599 |
Projekt futamideje: 2018.05.02. – 2022.02.28.
A projekt szakmai vezetője: Dr. Köles Péter Zoltán
A projekt projektmenedzsere: Kovács Kinga
Részletes leírás
A projekt célja egy olyan innovatív természetes alapú szerves növényi tápanyag létrehozása, amely széles körben (erdészetekben, kertészeti, szántóföldi, gyümölcs kultúrákban, valamint kiskertekben) hasznosítható a mezőgazdaságban. Az előállításra kerülő természetes trágya komplex növényi tápanyag utánpótlást biztosít, alkalmassá válva akár arra is, hogy bizonyos területeken, vagy gazdaságokban a szilárd műtrágyák egy részét is kiváltsa. Tekintve, hogy kizárólag természetes eredetű alapanyagok felhasználásával készül és lassú lebomlású szerves anyagokat is tartalmaz, hozzájárul ezen keresztül a talajerő növeléséhez, vagy legalábbis megtartásához, továbbá a talajélet növeléséhez és a szerves anyagok visszapótlásához. A granulált késztermék alkalmas nagyüzemi felhasználásra (kiszórása megoldott), ezáltal hazai és külföldi felvevőpiaca korlátlan, mivel versenyképes áron kerül kereskedelmi forgalomba.
- A) A projekt bemutatása
A prototípus fejlesztés célja növényi tápanyag (trágya) előállítása kizárólag természetes eredetű ipari és mezőgazdasági melléktermékekből (másodlagos nyersanyagokból). Újdonsága, hogy sokféle, komplex összetételű alap- és adalékanyag felhasználásával kerülnek kifejlesztésre sokoldalúan hasznosítható talajjavító, tápanyagpótló, fehérjéket és aminosavakat, (biostimulátorokat) tartalmazó növényi tápanyagok. A prototípus termékcsalád makro-, mezo- és mikroelem tartalmának köszönhetően elsőrendű és teljes értékű tápanyagforrása az ezeket hasznosító növényeknek.
Az organikus eredetű alap- és segédanyagok kémiai-fizikai tulajdonságai eredendően változóak, együttes felhasználásukkal a kutatandó késztermék hatóanyag-tartalmának standardizálása - ami elengedhetetlen feltétele a mezőgazdaságban nagy méretekben történő alkalmazásnak – problémát jelent. Jelen kutatás egyik célja, hogy az intelligens technológiához tartozó színképelemzésen alapuló rendszer alkalmazásával garantálhatóvá válik a késztermék standardizálása. Ez olyan jellegű innováció, amellyel jelenleg egyetlen, a piacon fellelhető, természetes eredetű talajjavító-talajkondicionáló sem rendelkezik. Ezzel elérhetővé válik szerves eredetű tápanyagok szabályozott kijuttatása a talajra vagy növényi kultúrákra. Újdonság, hogy a kutatás során létrehozandó, az alapanyag-adagolást szabályozó egyedi szoftver lehetővé teszi a késztermék kémiai összetételének rugalmas változtathatóságát, figyelembe véve a különböző talajféleségek tulajdonságait és a különböző növényfajok eltérő tápanyag igényeit. Ezzel egyedülálló módon igen széles spektrumú felhasználást tesz lehetővé. Az alapanyagok és a késztermék kutatása és az intelligens technológia együttes alkalmazása olyan egyedi fejlesztést tesz lehetővé a precíziós tápanyagok területén, amivel lehetővé válik a funkcionális tápanyagpótlás. A projektben kifejlesztésre kerülő új termékek egyedülálló módon ötvözik az egyes komponensek előnyös tulajdonságait. Ideális összetételük révén kiküszöbölik az alkotóelemek külön-külön történő alkalmazása esetén megnyilvánuló hátrányait vagy hiányait, megalapozva ezzel egy komplex, egyszerre talajjavító és növényi tápanyag utánpótlást biztosító késztermék létrejöttét. Az alap- és adalékanyagok komplexitásának köszönhetően a prototípus termék tartalmazza a biomassza égetésből származó hamu szervetlen kémiai anyagtartalmát és hasznosítja a 2. kategóriájú húsliszt, a baromfitrágya, a szőlőtörköly kedvező szerves-, makro-, mezo-, és mikroelem tartalmának minden előnyét. A biomassza fahamu erősen lúgos kémhatása, ami eredeti állapotában nehézkes és egyoldalú felhasználhatóságot eredményez, a késztermékben előnyére fordul ennek a biostimulátor anyagnak azzal, hogy az egyéb összetevők hozzáférhetőségét javítja, savanyú kémhatását semlegesíti. Az alapanyagok tudatos és célzott összeválogatása révén az előállításra kerülő speciális növényi trágyafélék összetételüknél fogva első rendű és komplex tápanyagforrásai a termesztett erdőgazdasági, kertészeti, vagy szántóföldi növényfajoknak. A műtrágyákkal szemben nagyon fontos az alkalmazásukkal elérhető talajjavító hatás. A szerves anyag tartalom felpezsdíti a talajok bakteriális életét, a lúgos pH a savanyú talajok kémhatását semleges irányba tolja, és egyéb fizikai és kémiai jellemzőiket is javítja. Eljárásunkkal a részben másként nem, vagy csak jelentős anyagi ráfordítással semlegesíthető másodnyersanyagok újrafelhasználásával hozunk létre számos növényfaj számára felhasználható, igen értékes tápanyagokat, biostimulátorokat is tartalmazó termékeket.
- B) Innovatív megoldás
A projekt társadalmi haszna és jelentősége sokrétű:
- organikus gazdálkodás fejlesztése, kiterjesztése,
- hulladékgazdálkodás fejlesztése
- új megközelítésű alap- és adalékanyagok kombinációinak alkalmazása, melyek együttesen az organikus gazdálkodásban használhatók, nem terhelik a gazdálkodási területeket.
GINOP 2.3.2-15-2016-00052 | Az erdészeti kártevő Armillaria...
ugrás az oldal tetejéreGINOP 2.3.2-15-2016-00052
Az erdészeti kártevő Armillaria (tuskógomba) nemzetség patológiájának és a biológiai védekezés lehetőségeinek vizsgálata
A projekt adatai
Projekt címe: Az erdészeti kártevő Armillaria (tuskógomba) nemzetség patológiájának és a biológiai védekezés lehetőségeinek vizsgálata
A Projekt azonosító száma: GINOP 2.3.2-15-2016-00052
Kedvezményezett neve: Soproni Egyetem (9400 Sopron, Bajcsy-Zsilinszky u. 4.)
Konzorciumpartnerek: Szegedi Tudományegyetem, Szegedi Biológiai Kutatóközpont
A Projekt megvalósítási időszakának kezdő időpontja: 2017.01.01.
A Projekt fizikai befejezésének tervezett napja: 2021.12.31.
A projekt szakmai vezetője: Dr. Sipos György
A projekt pénzügyi vezetője: Nyikos Bendegúz
A projekt menedzsere: Nyikos Bendegúz
Közreműködő szervezet: Nemzetgazdasági Minisztérium
A szerződött támogatás összege: 675 883 102 Ft
A támogatás mértéke (%-ban): 100%
Konzorciumi partnerek és a támogatási összeg megosztása:
Konzorciumi tag neve | Megítélt támogatás (Ft) | Önerő (Ft) | Összesen (Ft) |
Soproni Egyetem | 269 889 102 Ft | 0 Ft | 269 889 102 Ft |
Szegedi Tudományegyetem | 260 000 000 Ft | 0 Ft | 260 000 000 Ft |
Magyar Tudományos
Akadémia Szegedi Biológiai Kutatóközpont |
146 000 000 Ft | 0 Ft | 146 000 000 Ft |
Részletes leírás
A) Az Armillaria fajok az erdők természetes talajlakó társalkotói, egyes telepeik a Föld felszínének legnagyobb és leghosszabb életkorú élőlényei. A fehér rothadást okozó gombák közé tartoznak, melyek a növényi sejtfal minden nagy molekulájú összetevőjét képesek lebontani, így alapvető szerepet játszanak a szárazföldi élethez szükséges tápanyagok természetes körforgásának biztosításában (Hetala:Forests,6,3304,2015). Egyes Armillaria fajok viszont a legsúlyosabb erdőkárosító gombák közé tartoznak. Megtámadják és elpusztítják az ellenállóképességükben gyengülő fákat, majd a gazdanövény elhalása után teljesen lebontják a fa szöveteit (Baumgartner:Mol. Plant Pathol., 12,515,2011).
Az elmúlt évben az Armillaria fajok szerepe a Keszthelyi-hegység erdeinek pusztulásában is felmerült. A kártételükkel szembeni védekezés nehezen kivitelezhető, mert a kórokozó a talajban maradt fás maradványokban sokáig képes életben maradni. A vegyszeres védekezés az erdészetekben számos kedvezőtlen hatással jár, ezért egyre nagyobb igény mutatkozik környezetbarát, biológiai védekezési módszerek iránt. A projekt célja az Armillaria fajok erdészeti károkozó hatásának felmérése, genetikai sajátságaik vizsgálata, és egy biológiai védekezésen alapuló, hatékony erdővédelmi stratégia kidolgozása. Az Armillaria fajok világszerte jelentős erdőpusztulásokat okoznak. Az elérhető teljes genomszekvenciák számának robbanásszerű növekedése mostanra tette lehetővé ennek a komoly gazdasági károkat okozó problémának a genomikai szintű vizsgálatát, a projekt ezáltal rendkívül időszerű, A témát a genomikai megközelítés és az alkalmazni kívánt modern molekuláris biológiai módszerek (RNA-Seq és dual RNA-Seq, kölcsönhatások egysejt-transzkriptomikával történő vizsgálata) az élvonalbeli kutatások közé emelik. A megvalósítani tervezett komparatív genomikai analízis a témakörben világszinten az első, nagy volumenű szisztematikus vizsgálat, melynek eredményeit a tudományos közösségben nagy várakozás övezi, így a tervezett kutatás megteremti a tudományos áttörés lehetőségét. A projekt akadémiai része a törzsgyűjteményben már meglévő a fenyőféléke kolonizáló virulens és szaprotróf Armillaria izolátumok felhasználására épül. 1.-2. év: a két genom funkcionális annotációja és komparatív genomika, rizomorfa és termőtest vizsgálatok, in vitro inváziós kísérletek 2.-3.-4. év: növény-gomba interakciós vizsgálatok A projekt terepi része: 1.-2. év: a károsított erdőkből Armillaria fajok és egyedi telepeik azonosítása, két lombosfákat kolonizáló faj haploid genomjának „PacBio” szekvenálása, genetikai diverzitás meghatározása Illumina szekvenálással, RNA-Seq és az érintett genomok funkcionális annotációja 2.-3. év: Társult mikrobióm minták gyűjtése, törzsizolálás, metagenomika A projekt biokontroll része : 1. év: potenciális biokontroll ágensek tesztelése virulens izolátumokon 2. év: A társult mikrobiómokból izolált mikrobák molekuláris azonosítása, biokontroll képességeik felmérése 3. év: biokontroll ágensek fermentációoptimalizálása 4. év: szabadföldi tesztelés.
B) Kutatási terv 1. Patogén Armillaria fajok és társult mikrobiális közösségeik genetikai vizsgálata súlyosan károsított és természetes állapotú erdőtársulásokban 1.1 Armillaria minták (rizomorfa, micélium, termőtest) gyűjtése Armillaria által súlyosan károsított és természetes állapotú erdőtársulásokból 1.2 Armillaria fajok és nagyobb kiterjedésű egyedi telepeik azonosítása interfertilitási és szomatikus inkompatibilitási tesztek segítségével 1.3 Nagyobb méretű reprezentatív Armillaria egyedek (virulens és nem virulens) kiválasztása, termőhelyi viszonyok vizsgálata, minták gyűjtése az Armillaria rizomorfákkal társult mikrobiális közösségek (mikrobiómok) vizsgálatához 1.4 A társult mikrobiómok baktérium- és gombakomponenseinek izolálása, a mikrobiómot alkotó fajok azonosítása diagnosztikus értékű lokuszok amplifikálása és szekvenálása útján, illetve metagenomikai eszközökkel 1.5 Az izolált baktérium- és gombatörzsek törzsgyűjteménybe (Szeged Microbiology Collection, szmc.hu) helyezése 2. Armillaria fajok patogenitását és virulenciáját meghatározó genetikai faktorok vizsgálata 2.1 Minőségi Armillaria genomok és adatbázisok létrehozása 2.1.1 Két, fenyőféléket kolonizáló Armillaria faj (A. ostoyae és A. cepistipes) közel kromoszómaszinten rendelkezésre álló genomjának teljes értékű annotációja RNA-Seq adatok segítségével 2.1.2 Saját, lombos fákat kolonizáló Armillaria izolátumaink (A. gallica és A. mellea) genomjainak kiegészítő szekvenálása „Illumina”, illetve ahol szükséges, „PacBio” technológiával, a genomok, adatbázisok minőségi továbbfejlesztése 2.1.3 A bioinformatikai munkához szükséges számítógépes háttér és tárolókapacitás kialakítása 2.2 A patogenitási tesztekben felhasznált diploid és haploid Armillaria izolátumok egyedi genetikai hátterének genomszintű meghatározása 2.2.1 A rendelkezésre álló és a terepről izolált törzsek párhuzamos „Illumina” szekvenálása, a genetikai identitás és diverzitás (SNP mintázat) meghatározása 2.2.2 Ismétlődő, nehezen összerakható variábilis szekvenciák esetén a „PacBio” technológia alkalmazása 2.3 Gomba-gazdanövény kölcsönhatások vizsgálata 2.3.1 In vitro kambium inváziós tesztek Friss és autoklávozott faszeletek kambiumába behatoló gomba micéliumszövedékek összehasonlító transzkriptomikai analízise. A kísérletek során tervezzük tesztelni a már meglévő diploid virulens és nem-virulens A. ostoyae izolátumainkat és a károsított erdőkből begyűjtött patogén izolátumokat. 2.3.2 Gazdanövény-gomba interakciós teszt kidolgozása lucfenyő (ismert genom) klónok (lucfenyő-Armillaria patoszisztéma) felhasználásával 2.3.2.1 Armillaria-lucfenyő interakció vizsgálata fénymikroszkópiás módszerekkel 2.3.2.2 Génexpressziós kölcsönhatási mintázatok vizsgálata Armillaria-lucfenyő interakció különböző fázisaiban (dual RNA-Seq) 2.3.2.3 Armillaria-lucfenyő kölcsönhatás vizsgálata a metabolomika és proteomika eszközeivel 3. Az Armillaria patogenitás evolúciós eredetének vizsgálata transzkriptomikai, egysejt-transzkriptomikai és összehasonlító genomikai módszerekkel 3.1 Komparatív genomikai vizsgálatok 3.1.1 Genomevolúciós események rekonstruálása összehasonlító evolúciós genomikai módszerekkel (COMPARE-analízis) 3.1.2 Az Armillaria nemzetségre és az egyes fajokra jellemző genetikai innovációk rekonstruálása, jellemzése funkcionális annotációkkal, egyes kiemelkedő géncsaládok részletes filogenetikai analízise 3.1.3. Növényi sejtfal-biopolimerek lebontásában szerepet játszó CAZy-géncsaládok részletes összehasonlító genomikai analízise 3.2 A rizomorfa ,mint az Armillaria nemzetségre jellemző egyedülálló terjedési és kolonizációs mechanizmus genetikai hátterének feltárása 3.2.1 Génexpressziós mintázatok vizsgálata Armillaria ostoyae C18 törzs rizomorfáinak csúcsi és törzsi zónáiban, összehasonlítva a levegőben terjedő rizomorf csúcsi és törzsi zónáival Armillaria ostoyae C18 törzsben 3.2.2 Génexpressziós mintázatok vizsgálata Armillaria ostoyae C18 törzs termőtesteiben 3.2.3 A rizomorfa- és termőtestképzésben szerepet játszó gének komparatív genomikai analízise, konzerváltságuk, evolúciós eredetük, tartalmazó géncsaládjaik diverzifikációs mintázatainak vizsgálata 3.2.4 Kis szabályozó RNS-ek rizomorfák növekedésében és gyökérkolonizációjában betöltött szerepének vizsgálata 3.2.5 Armillaria-lucfenyő interakció vizsgálata egysejt transzkriptomikai módszerekkel 4. Biokontroll stratégia kidolgozása és gyakorlati tesztelése súlyosan károsított erdészeti területen 4.1 Virulens Armillaria törzsek szelektálása az 1.1. feladat során létrehozott törzsgyűjteményből 4.2 In vitro screenelési módszerek kidolgozása és optimalizálása baktériumok (pl. Bacillus, Pseudomonas fajok) és gombák (pl. Trichoderma fajok) virulens Armillaria fajokkal szembeni antagonizmusának vizsgálatára 4.3 A mikrobiómból az 1.5. feladat során izolált baktériumés gombatörzsek kölcsönhatási vizsgálata virulens Armillaria fajokkal szemben laboratóriumi körülmények között, táptalajlemezeken kivitelezett in vitro antagonizmus- és gátlási tesztekkel, biokontroll index értékek meghatározása, a virulens Armillaria fajokkal szemben jó antagonista képességekkel rendelkező baktériumok és gombák szelektálása 4.4 A szelektált mikroorganizmusok fermentációs előállításának optimalizálása 4.5 In vivo kísérletek a szelektált mikroorganizmusokkal a 2.4 feladat során kidolgozott gazdanövény-gomba interakciós tesztben, metatranszkriptomikai analízis 4.6 A hazai erdőgazdasági kihívásoknak megfelelő mikrobakeverékek összeállítása, készítmény-prototípus létrehozása 4.7 A készítményprototípus szabadföldi tesztelése terepi körülmények között Armillaria-val fertőzött területek talajának új erdőtelepítések előtti remediációjára, ill. erdőtelepítések során a facsemeték kezelésére, alkalmazástechnológiai optimalizálás. A partnerek több évtizedes gyakorlattal rendelkeznek hasonló léptékű hazai és nemzetközi kutatási projektek tervezésében és sikeres megvalósításában, beleértve a szakmai és pénzügyi/adminisztratív feladatok ellátását. A felvázolt kutatási program összhangban van a projekt megvalósításában közreműködő meghatározó kutatók és egyéb résztvevők számával és szakmai kompetenciájával. A pályázatban igényelt támogatás biztosítja a vállalt feladatok tervezett időkereteken belül történő végrehajtását . A projekt szakmai vezetése, illetve a menedzsment a megvalósítást folyamatosan nyomon követve biztosítja a kutatás mérföldköveinek tervezett ütemben történő elérését. A NyME részéről a projektben közreműködő kutatók koordinálják az 1. és 2. feladatok megvalósítását, részt vesznek továbbá a 4. feladat 4.7. részfeladatának megvalósításában . Az MTA részéről Dr. Nagy László koordinálja a 3. feladat megvalósítását. A SZTE részéről a projektben közreműködő kutatók részt vesznek az 1. feladat 1.4. és 1.5. részfeladatának megvalósításában, és koordinálják a 4. feladatban célul kitűzött biokontroll stratégia kidolgozását.
C) A projekt a Nyugat-magyarországi Egyetemen, az SZTE TTIK Mikrobiológiai Tanszékén és az MTA SZBK Lendület Gomba Evolúciós Genomikai Kutatócsoportjában rendelkezésre álló tudásbázisok kutatási tevékenységeinek összehangolása révén magas színvonalú K+F kapacitások kritikus tömegét hozza létre. A projekt egy világszerte súlyos gazdasági károkat okozó erdészeti probléma tanulmányozása révén válik hazai és nemzetközi színtéren egyaránt befolyásoló kutatási programmá, és lehetőséget teremt az erdészeti metagenomika és metatranszkriptomika módszertanának fejlesztésére, továbbá egy erdészeti mikrobiális bioinformatikai kiválósági központ létrehozására. Az Armillaria nemzetség világszerte elterjedt agresszív patogén fajokat foglal magába, genetikai diverzitásuk es patogenitásuk megértésével és az ellenük való védekezési lehetőségekkel népes kutatói közösség foglalkozik. A projekt alapjául szolgáló genomszekvenciák elemzése révén az Armillaria nemzetség első részletes, komparatív genomikai vizsgálata valósul meg, mely mérföldkövet jelenthet a jövőbeli Armillaria kutatások számára. Ezáltal a kialakítandó erdészeti mikrobiális bioinformatikai kiválósági központ nemzetközi szinten is az Armillaria kutatások centrumává válhat. A projekt eredményei rangos nemzetközi folyóiratokban megjelenő publikációk formájában válnak hozzáférhetővé a tudományos közélet szereplői számára, így komoly nemzetközi jelentőségű kutatási elismertség érhető el, oktatási/képzési célú felhasználásuk pedig a tématerületen tevékenykedő fiatal kutatók tudományos fokozatszerzésére biztosított lehetőségek, valamint továbbfejlesztett, a projekt eredményeit is bemutató, kibővített tematikájú egyetemi kurzusok formájában valósul meg. A kutatások a BsC/MsC és PhD képzések rendszerébe a tématerületen tevékenykedő fiatal kutatók tudományos fokozatszerzésére biztosított lehetőségek és az eredményeket integráló, továbbfejlesztett egyetemi kurzusok, a K+F kapacitások megalapozó folyamataiba pedig hazai KKV-kel kialakítandó termékfejlesztési együttműködések révén épülnek be. A fenntartható erdőgazdálkodásból származó faanyag korlátlan ideig újratermelhető, megújuló nyersanyag és széndioxid semleges. A fa- és bútoripar hazai munkahelymegtartó és -teremtő képessége kiszámítható nyersanyag hozzáférést feltételez, amit elsősorban a hazai erdőállományok biztosítanak. A fa- és bútoripari ágazat bázisául szolgáló hazai és közép európai erdőállományokat azonban súlyosan veszélyeztetik a mikrobiális, döntően gombás megbetegedések. Ezek közül is kiemelkednek az Armillaria_ fonalasgomba által okozott fertőzések, amelyek gyakran okoznak tömeges fapusztulást egyes erdészeti területeken, mely egyúttal komoly kihatással van a fa- és bútoripari ágazatra is. Az erdőpusztulás miatt kitermelt rönkfa ipari felhasználása komoly logisztikai kihívás._ A projekt a genomika, transzkriptomika és a biológiai védekezés tudományterületein rendelkezésre álló jelenlegi tudásszinthez képest hazai és nemzetközi viszonylatban egyaránt kiemelkedő jelentőségű, új tudásanyaggal fogja bővíteni a súlyos erdészeti kártevő Armillaria gombanemzetséggel kapcsolatos ismereteinket. A projekt a megvalósítás során felhasználni tervezett legkorszerűbb molekuláris biológiai és bioinformatikai módszerek révén illeszkedik a nemzetközi élvonalbeli kutatásokhoz. A konzorciumi partnerek által a projekt során kialakítandó Stratégiai K+F műhely biztosítja a tudás-infrastruktúra erősítését, a növény-gomba kölcsönhatások vizsgálata területén a legkorszerűbb nemzetközi kutatás-módszertani tapasztalatok hazai adaptációját, valamint a létrehozandó genomikai adatbázisok integrálásának lehetőségét, mely megteremti a nemzetközi kiválósági együttműködésekhez, összehasonlító genomikai projektekhez (pl. 1000 Fungal Genomes Project) történő csatlakozás feltételeit. A Dr. Nagy László projektrésztvevő által kidolgozott komparatív genomikai módszer (COMPARE pipeline) az első olyan metodika, amely lehetőve teszi egy tetszőleges fenotipikus jelleg hátterében álló gének és géncsaladok teljes genomszekvenciák alapján történő szisztematikus azonositását. A projekt keretein belül így a meglévő nemzetközi tudományos együttműködések célzott továbbfejlesztésére és új együttműködések kialakítására egyaránt lehetőség nyílik. A projekt lehetőséget teremt az erdészeti metagenomika és metatranszkriptomika módszertanának fejlesztésére és egy erdészeti mikrobiális bioinformatikai kiválósági központ létrehozására. A projekt feladatainak megvalósítása során a biológiatudomány részterületein elfogadott protokollokhoz illeszkedő korszerű, modern, átfogó kutatási metodológia kerül felhasználásra, mely mikrobiológiai, metabolomikai, fermentációs, molekuláris biológiai, mikroszkópos, bioinformatikai, metagenomikai, komparatív genomikai, transzkriptomikai, új generációs szekvenálási módszereket és terepi vizsgálatokat egyaránt magába foglal, melyek minden szempontból alkalmasak a kitűzött célok eléréséhez. A projektjavaslat megvalósítói szakterületükön sokéves gyakorlati tapasztalattal rendelkeznek a felhasználni tervezett módszerek alkalmazása terén.
GINOP-2.3.3-15-2016-00038 | Faipari termékek tovább feldolgozása zöld kémiai és technológiai...
ugrás az oldal tetejéreGINOP-2.3.3-15-2016-00038
Faipari termékek tovább feldolgozása zöld kémiai és technológiai alapokon, korszerű kutatási infrastruktúra létrehozásával
A projekt célja a megújuló és fenntartható erdőgazdálkodásból származó faipari alapanyagok zöld-eljárásokkal való tovább feldolgozása és a termékek molekuláris és makroszintű megismerése, jellemzésére alkalmas infrastrukturális háttér létrehozása. A fejlesztések eredményeképpen létrejövő műszerezett laborok alkalmasak a nanotechnológia eredmények innovatív fa- és papíripari termékekbe történő integrálására, továbbá lehetővé teszik olyan fejlesztési projektek indítását, amelyek hozzájárulnak a haza vállalatok és ezzel együtt a Soproni Egyetem versenyképességének növeléséhez.
A projekt adatai
Projekt címe: Faipari termékek tovább feldolgozása zöld kémiai és technológiai alapokon, korszerű kutatási infrastruktúra létrehozásával
A Projekt azonosító száma: GINOP 2.3.3-15-2016-00038
Kedvezményezett neve: Soproni Egyetem (9400 Sopron, Bajcsy-Zsilinszky u. 4.)
Közreműködő Szervezet: Pénzügyminisztérium
Szerződött támogatás összege: 302 945 593,- HUF
Támogatás mértéke: 100%
Projekt futamideje: 2017. január 1 – 2021. október 31.
A projekt szakmai vezetője: Prof. Dr. Németh Róbert
A projekt projektmenedzsere: Horváth Nóra
Részletes leírás
A projekt célja a megújuló és fenntartható erdőgazdálkodásból származó faipari alapanyagok zöld-eljárásokkal való tovább feldolgozása és a termékek molekuláris és makroszintű megismerése, jellemzésére alkalmas infrastrukturális háttér létrehozása. A fejlesztések eredményeképpen létrejövő műszerezett laborok alkalmasak a nanotechnológia eredmények innovatív fa- és papíripari termékekbe történő integrálására, továbbá lehetővé teszik olyan fejlesztési projektek indítását, amelyek hozzájárulnak a haza vállalatok és ezzel együtt a Soproni Egyetem versenyképességének növeléséhez.
A korszerűen felszerelt laboratóriumok lehetővé teszik az adott szakterületen a nemzetközileg vezető szerepet játszó kutatási szervezetek felszereltségéhez való közelebb kerülést, így biztosítják magasabb szintű kutatások végzését. Az ágazati területen megszerzett hazai tapasztalatok már jelenleg is nagy nemzetközi érdeklődésre tartanak számot. A hazai vizsgálati adatok jól kiegészítik a nemzetközi eredményeket. A korszerű vizsgálóberendezések bekapcsolása a nemzetközi hálózatba, további együttműködéseket tesznek lehetővé. A szakterületen már jelenleg is igen szoros kapcsolat van több külföldi felsőoktatási intézménnyel, amely kapcsolatokat tovább bővítheti a kutatási eszközök megvalósítása, eljárások és szolgáltatások fejlesztése és ezen keresztül a gazdasági versenyképesség erősítése. Az ágazati kutatók és oktatók folyamatosan törekedtek arra, hogy hozzáférjenek élvonalbeli kutatási infrastruktúrákhoz külföldön állami ösztöndíjak felhasználásával, fejlesszék magukat, de ennek lehetőségét itthon is szeretnék elérni a tervezett laborok fejlesztésével, megvalósításával, hiszen a fás biomassza megfelelő hazai értékelése nemzetgazdasági jelentőségű. A projekt megvalósításával olyan kutatási eszközpark került létrehozásra a Természeti Erőforrások Kutatóközponton belül, amelyek nem kizárólag a SOE kutatók igényeit elégítik ki, hanem kapacitásuknál fogva országok tudományos közösségét is képesek kiszolgálni. A kutatási infrastruktúra-fejlesztés kölcsönösségi alapon való hozzáférésének nemzetközi szinten történő elérhetővé tétele segíti a magyar kutatók európai infrastruktúrákhoz való hozzáférését. Mintának tekintjük a Trees4Future EU-projektet (http://www.trees4future.eu/), melynek keretén belül hozzáférést pályáztunk és nyertünk a Ghenti Egyetem CT nanoscanner és DSC berendezéseire. A fejlesztés eredményképpen bővülő kutatási infrastruktúra bekapcsolódást biztosít a Thünen Institut (N.o.) laboratóriumi tevékenységébe (pl. gyors és hatékony fafajmeghatározás a CITES listás fafajok védelme érdekében). A Soproni Egyetem műszerezett laborjai egyenrangú, versenyképes partnerré váltak a WoodKPlus (Tulln, Ausztria), az ETH Zürich faiparhoz köthető laboratóriumai, ill. a Georg August Univ. Göttingen hasonló laboratóriumaival. A fejlesztés eredményeként hazai és nemzetközi piacon hasznosuló, a fa- és bútoripart támogató műszerkapacitás jött létre. Az új fejlesztésű anyagokból (biokompozitok) magasa hozzáadott értékű faalapú termékek állíthatók elő. A hozzáadott érték megnyilvánul: magasabb használati értékben, hosszabb élettartamban, dizájnban és funkciónövekedésben egyaránt. Az infrastrukturális fejlesztés aktívan támogatja a hazai KKV-kat, de az olyan nagyvállalatokat is mint a VELUX vagy az IKEA Ind. Az anyagok pontosabb megismerése lehetőséget nyújt a megmunkálási műveletek optimalizációjára és hatékonyabb felületkezelési, és ragasztási technológiák alapjául szolgálhat. Mind az építőipari termékeknél (pl. ablak), mind a bútoroknál fontos a növelt ragasztási szilárdság, és növelt felületkezelő anyag-tapadás. A kültéri használat során különösen nagy potenciált jelent a hazai fafajok anyagának magas szintű biodegradáció elleni védelme, ami a hosszabb élettartam mellett hozzájárul a trópusi nyersanyagkészletek és biodiverzitás védelméhez. Az ipari igények kielégítésére fókuszáló fejlesztés szilárd támasza lehet a hazai fa- és bútoripari fejlesztéseknek. A kutatói kapacitás növelése (új, minőségi kutató állások) lendületet ad az ipari fejlesztéseknek, hiszen az interdiszciplináris team (biológusok, kémikusok, technológusok, terméktervezők) nemzetközi kapcsolatrendszerrel kiegészülve gyors reagálású, hatékony, mobil kutatói csapatot alkot, amely igen rövid idő alatt reagál az ipar megkereséseire, de azon túl pro-aktívan működik, vagyis a tudományos eredmények gyakorlati átültetésén aktívan dolgozik. A Soproni Egyetemen a fás biomassza (biomakromolekuláris) anyagok szerkezeti megismerésére számos berendezés adott, amelyek elsősorban a makro és mikroszkópikus jellemzők megismerésére szolgálnak. Az anyagok molekuláris szerkezetének és termikus jellemzőinek a megismerésére azonban kevés lehetőség volt, így a megvalósult projekt során elsősorban olyan berendezések beszerzése volt szükséges, amelyek képesek komplex fizikai, kémiai és mechanikai jellemzők mérésére. Az erőforrások (infrastr. háttér: laborhelységek, alapműszerek) alapvetően rendelkezésre állnak, az NRRC központ (http://nrrc.nyme.hu/) laborkapacitása által. A projekt hosszú távú fenntartását az ipari partnerek bevonása részben biztosítja (megbízások ca. 40%). Másik jelentős forrásbevételt jelentenek a H2020-as pályázati rendszerben megszerzett források (ca. 60%). Utóbbit a létrehozott Erdészeti és Faipari Kutatóközpont, mint kutatásszervező szervezet működtetése biztosítja.
A projekt megvalósítása során beszerzésre került műszerek:
Termikus vizsgálati eszköz (LABSYS EVO TG-DTM/DSC analizátor)
Dinamikus mechanikai vizsgálati eszköz (DMA50 asztali dinamikus mechanikai analizátor)
Szoftver kiegészítés EDX elemtérképhez (ESPRIT szoftver modulok)
Örlőmalom és tartozékai (IKA MF10 basic malom)
Kaloriméter égető cella (C5012 kaloriméter égetőcella)
Q-sunhoz xenon lámpa (X-1800 léghűtéses xenon lámpa)
Resistrogaph és tartozékai (R650-SC resistograph)
Digital-oscilloscope (Tetronix MDO3102)
Signal generátor (Tetronix AFG 3252C)
Színmérő szoftver fejlesztés (X-Rite Color iQC Professional)
Klímakamra (HPP260)
Kémiai vizsgálati eszköz (XploRA nano konfokális Raman mikroszkóp)
Spektrofotométer (AQUALOG UV-800C abszorbancia és fluoreszcencia spektrometriai eszköz)
Topográfiai érdességmérő berendezés (MarSurf CM Explorer konfokális mikroszkóp)
HPLC-MS készülék kiegészítése (Mistral EVO 35L)
Univerzális anyagvizsgáló berendezés (Instron 5985)
Képelemző szoftver faanatómiai mérésekhez (WinCell)
Mikroszkópfejlesztés szoftveres része (Image-Pro Plus)
Motorizált mikroszkóp + tárgyasztal (ProScan III)
Optikai bővítés:(Eclipse)"
GINOP-2.3.3-15-2016-00039 | Fás biomassza termesztési feltételeinek vizsgálata
ugrás az oldal tetejéreGINOP-2.3.3-15-2016-00039
Fás biomassza termesztési feltételeinek vizsgálata
A projekt keretében fejleszteni kívánt négy laboratórium eszközei a következő célokat szolgálják: A biomassza termelés ökológiai alapjait vizsgáló laboratóriumba kerülő terepi talajmintavevő eszközök segítségével lehetőségünk nyílna a talajok több szintben való mintázására, illetve bolygatott és bolygattatlan minták gyűjtésére.
A projekt adatai
Projekt címe: Fás biomassza termesztési feltételeinek vizsgálata
A Projekt azonosító száma: GINOP 2.3.3-15-2016-00039
Kedvezményezett neve: Soproni Egyetem (9400 Sopron, Bajcsy-Zsilinszky u. 4.)
Közreműködő Szervezet: Pénzügyminisztérium
Szerződött támogatás összege: 423 669 580,- HUF
Támogatás mértéke: 100%
Projekt futamideje: 2017. február 01 – 2021. december 31.
A projekt szakmai vezetője: Prof. Dr. Bidló András
A projekt projektmenedzsere: Horváth Nóra
Részletes leírás
A projekt elsődleges célja, hogy infrastrukturális hátteret biztosítson olyan új módszerek kidolgozásához, amelyek lehetővé teszik a fás biomassza termelés hatékony megvalósítását, oly módon, hogy ezzel egy időben az egyéb társadalmi igények is kielégítésre kerüljenek.
A megfelelő mennyiségű és minőségű biomassza megtermelése egyre nagyobb jelentőséggel bír, hiszen olyan megújuló alapanyagról van szó, amely a környezet jelentős terhelése nélkül előállítható, sőt előállítása hozzájárul a légkör széndioxid szintjének csökkenéséhez. Ezen belül kiemelt szerepe a fás biomassza termelésének, amely a fenti előnyök mellett, ökológiai, természet és környezetvédelmi, turisztika és egyéb hatásokkal is bír, amit összefoglaló néven ökoszisztéma szolgáltatásnak nevezünk. A projekt során – kapcsolódva a Soproni Egyetem Erdőmérnöki Karának meglévő kutatási infrastruktúrájához – négy, a fás biomassza jobb megismerését szolgáló terület (laboratórium) fejlesztése valósult meg, amelyek munkájukat szoros együtt működésben végzik. A biomassza termelés ökológiai alapjait vizsgáló laboratóriumba hidro-meteorológiai állomásokat, talajvizsgálati eszközöket és laboratóriumi műszereket szereztünk be. Ezek célja volt, hogy komplex módon, hidrológiai modellekkel vizsgáljuk a biomassza termelést meghatározó vízfelhasználást különböző fajok és gazdálkodási módok esetén. A modellek a lokális, kalibrációs célú mérések mellett jelentős mértékben építenek a távérzékelésből nyerhető adatokra. A hidro-meteorológiai állomás segítségével folyamatosan gyűjtjük a sugárzási, a léghőmérsékleti, a páratartalmi, a csapadék, a szél, a talajhőmérsékleti adatokat órás léptékben a hosszútávú monitoring céljából. A talaj mintavevő és vizsgáló (laboratóriumi) eszközök segítségével megkezdtük a talajminták gyűjtését és elemzését. Ezen vizsgálatok során elsősorban a talaj víztartó, szerves szén-, nehézfém-, illetve tápanyagtartalmát mérjük. Az eredmények nagyban elősegítik annak meghatározását, hogy milyen hatással van a klímaváltozás a fás ültetvényekre, illetve ezek miképp képesek ehhez alkalmazkodni. A fás biomassza megtermelése során igen fontos, hogy fel tudjuk mérni a megtermelt biomassza mennyiségét, illetve a megtermelést gátló károsítókat. Ennek megfelelően a biológiai alapokat vizsgáló laboratóriumba a biomassza mennyiségének és összetételének felmérését szolgáló terepi eszközöket (erdészeti térképező illetve mérőműszerek), valamint a károsítók vizsgálatát elősegítő eszközök (mikroszkópok, termosztátok, laboratóriumi eszközök, infravörös spektrométer) beszerzése történt meg. Az eszközök használatba vettük, a kutatási és oktatási feladatokat folyamatos zajlanak az eszközök segítségével. Az ökológiai rendszerek, így a fás biomassza állományok felmérése ma már elképzelhetetlen korszerű távérzékelési eszközök nélkül. A térinformatikai laboratórium egyes beszerzett eszközei (földi lézerszkenner mérőállomás, GNSS vevő) segítségével pontos digitális térképi adatbázisokat tudunk létrehozni, amellyel jól írhatjuk le a fás biomassza állományokat, illetve ezek összetételét. A madarakra szerelhető GPS adó lehető teszi az állatok pontos mozgásának meghatározását. A biomassza termelés technológiai és feldolgozási laboratórium egy a projektben beszerzett szimulátor segítségével lehetővé teszi a harveszteres fakitermelés vizsgálatát, új módszerek kidolgozását. A laborban vizsgáljuk a lignocellulóz biomassza hasznosítás alternatív lehetőségeit az anaerob fermentáció útján történő metán, illetve hidrogén előállítást. Megkezdtük a lignocellulózok bontása szempontjából leghatékonyabb gombatörzsek szelektálását, azonosítását és a kemometriás vizsgálatát. Ezen kívül a beszerzett GaBi életciklus-elemző szoftver lehető teszi a szén-dioxid mérleg (szénlábnyom számítás) pontosabb elkészítést a „nyersfa folyamat lánc” egyes szakaszaira.
A megvalósítás során beszerzésre került műszerek listája:
Eszközcsoport, tulajdonságok | Eszköz neve | Funkció, felhasználási terület |
Szkenner | Földi lézerszkenner | A biomassza mennyiségének meghatározásához nagy pontosságú és adatsűrűségű felvételezés biztosítása. Fanövekedési modellekhez és pontos fatérfogat meghatározáshoz adatgyűjtés biztosítása. Terepmodell, illetve mikrodomborzat meghatározásához megfelelő adatsűrűség biztosítása. |
Térinformatikai eszközök | Monitor mérőállomás | Az eszközcsomag célja a nagy pontosságú háromdimenziós adatgyűjtés biztosítása. Az egymásra épülő - különböző műszertípusokkal végzett - mérések biztosítják a vizsgált terület (pl. erdő, faültetvény) pontos térképi adatbázisát. A műszerekkel a pontos területnagyságok és területhatárok meghatározása, valamint a pontos magassági adatok mérése biztosítható. Ezáltal készíthető a kutatáshoz megfelelő pontosságú alaptérképek. A műszerek továbbá a kutatás szempontjából fontos részletmérési feladatok pontos elvégzését is szolgálják, mint például az egyesfa térképezés. |
Földmérő mérőállomás | ||
GNSS terepi térinformatikai vevő | ||
GNSS RTK vevő | ||
Szintező | ||
Mintaelőkészítés | Egyéb laboratóriumi eszközök (lab. mérleg) | Talaj- és növényminták laboratóriumi vizsgálatát előkészítő és egyes alapparaméterek mérésére szolgáló (pl.: pH érték, összes só tartalom) laboratóriumi eszközök (mérlegek, nedvességtartalom meghatározó, pH-mérő, vezetőképesség-mérő, sziták). |
Egyéb laboratóriumi eszközök (analitikai mérleg) | ||
Egyéb laboratóriumi eszközök (digitális büretta) | ||
Egyéb laboratóriumi eszközök-hord. ph mérő készül) | ||
Egyéb laboratóriumi eszközök (szita 1) | ||
Egyéb laboratóriumi eszközök (szita 2) | ||
Egyéb laboratóriumi eszközök (szita 3) | ||
Egyéb laboratóriumi eszközök (hord. vez.kép.mérő) | ||
Egyéb laboratóriumi eszközök-fanedvesség mérő | ||
Elemanalitikai eszközök | Hordozható XRF készülék | Környezeti minták analitikai vizsgálata. (Talaj, növény és vízminták elem, illetve iontartalmának meghatározására szolgáló eszközök). |
Diszkrét fotometriás analizátor | ||
Analitikai mintaelőkészítés | Mikrohullámú feltáró | Környezeti minták (talaj és növény) előkészítése analitikai vizsgálatokhoz. |
Vizsgáló eszköz | Higanymeghatározó | Környezeti minták higanytartalmának meghatározása mintaelőkészítés nélkül, közvetlenül a mintából. |
Tisztító eszköz | Laboratóriumi mosogatógép | Az elemanalitikai vizsgálatokhoz használt laboratóriumi eszközök magas hatásfokú tisztítása. |
Jeladó | GPS jeladó | A hazai vízivad populáció pontos vonulási útvonalainak és élőhelyhasználatának megismerése. Ezzel egyrészt a vízivad, mint biomassza időbeli lokációja, másrészt annak biomassza-fogyasztása ismerhető meg. Potenciális additív eredmény a vonulási útvonalból megállapítható európai zöldfolyosók rendszere, a hálózat valós működésének megismerése. |
Hőérzékeny anyagok mintaelőkészítése | Liofilizáló berendezés és tartozékai | Növényi minták szárítása, fagyasztva szárítással. A liofilizálás során a minták kíméletesen száríthatók, alacsony hőmérsékleten így elkerülhető a hőérzékeny extraktanyagok degradációja és az eredeti összetétel megőrizhető. |
Meteorológia | Hidro-meteorológiai állomás | A hidro-meteorológiai állomással a fás biomassza termelés termőhelyi tényezői közül az egyik legfontosabb tényezőt, a mikroklimatikus viszonyokat vizsgájuk. A rövid vágásfordulóval üzemeltetett ültetvények esetén akár egy-egy év időjárási viszonyainak a hozamra gyakorolt hatása is meghatározható. |
Spektrometria | hordozható VIS-spektrométer és tartozékai | Lignocellúlóz anyagokat előállító növényi szövetek (lombozat, faanyag) környezeti hatásokra adott válaszreakcióinak vizsgálata, monitorozása. |
Hordozható spektrométer tartozékokkal | Lignocellúlóz anyagokat előállító növényi szövetek (lombozat, faanyag) környezeti hatásokra adott válaszreakcióinak vizsgálata, monitorozása. | |
Laboratóriumi vizsgálati eszközök | Laboratóriumi eszközök (Víztisztító rendszer) | Az eszközök növénymintákban található mikroorganizmusok, valamint a biomassza bontásában résztvevő mikroorganizmusok laboratóriumi vizsgálatát, tenyészetek fenntartását teszik lehetővé. |
Laboratóriumi eszközök (Víztisztítór. UV lámpával) | ||
Laboratóriumi eszközök (rázó inkubátor) | ||
Laboratóriumi eszközök (Magnetic clamp 500 ml) | ||
Laboratóriumi eszközök (Magnetic Clamp 1000 ml) | ||
Laboratóriumi eszközök (Mikrotom) | ||
Laboratóriumi eszközök (univerzális platform) | ||
Laboratóriumi eszközök (Nitchipet PP 0,1-2 µl) | ||
Laboratóriumi eszközök (Nichipet PP 2-20µl) | ||
Laboratóriumi eszközök (Nichipet PP 20-200µl) | ||
Laboratóriumi eszközök (Nichipet PP 100-1000µl) | ||
Szimulátor | Harveszter szimulátor | Különböző körülmények szimulálásával kutatási feladatok költséghatékony elvégzése (idő- és költségelemzés, munkarendszerek optimalizálása, logisztikai rendszerek kidolgozása). |
Termosztátok | Termosztátszekrény | Kisebb mintaszámú, így változatosabb környezeti tényezőket szimuláló kísérletek, illetve tenyésztések kivitelezése. Több funkciós készülékek (termosztátok), így a mikológiai és rovartani kutatások területén is alkalmazhatók. Nagyobb egyedszámú, speciális rovartani kísérletek beállítása (klímakamra). |
Termosztátszekrény | ||
Klímakamra | ||
Mikroszkópok | Mikroszkóp és tartozéka (sztereomikroszkóp) | Rövidebb lefutású kutatások esetén, amibe a diákok is bevonhatók, minták vizsgálata, beazonosítása, ellenőrzése, míg átfogóbb jellegű, hosszabb futamidejű kutatások esetén a kórtani, rovartani és a növénytani minták vizsgálata, beazonosítása, ellenőrzése, preparátumok készítése. Folyamatos felhasználási cél a törzsgyűjtemények fenntartása, ellenőrzése. |
Hallgatói sztereomikroszkóp | ||
Hallgatói mikroszkóp | ||
Mikroszkóp és tartozéka (kamera) | ||
Mikroszkóp és tartozéka (sztereomikr. és d.kamera) | ||
Mikroszkóp tartozéka (kamera) | ||
Mikroszkóp és tartozéka | ||
Hallgatói fénymikroszkóp | ||
Erdészeti térképezés | Terepi térképező rendszer (szoftver+hardver) | Faállomány szerkezeti paraméterek meghatározása és térképi megjelenítése, mintavételes eljárások, monitoring rendszerek működtetése |
Erdészeti mérőműszerek | Lézeres és ultrahangos famagasságmérő | A faállomány átlagmagasságának megállapítása, famagasság görbék megállapításának előkészítése különböző terepi viszonyok között, fatermési osztály megállapításának előkészítése, növedék monitoring, fatérfogat meghatározás. |
Dendrométer | ||
Digitális átlaló | Egyedi és átlagos mellmagassági átmérők meghatározása átmérőcsoportok kialakításához, növedék monitoring, fatérfogat meghatározása. | |
Talajvizsgálat | Talajvizsgáló és mintavevő eszközök | A talajok vizsgálat alapvető fontosságú a környezeti analitika során. Ugyanakkor a vizsgálatok során kiemelt jelentősége van a mintavételnek, mivel a talajok igen nagy heterogenitással rendelkeznek. Erre speciális eszközök szolgálnak. |
Mintavételezés | Mintavevő és pF berendezés 0-2,5 pF tartományhoz | |
IT eszközök | 21 gépes labor+hálózati eszköz+szerver, laptop | Kutatáshoz, oktatáshoz szükséges számítástechnikai eszközök biztosítása |
A beruházás bővítette a Soproni Egyetem kutatási kapacitását, illetve elősegíti a hazai és nemzetközi kutatási programokban való részvételt, mivel az eszközök segítségével új vizsgálati eljárások végzésére van lehetősége az egyetem kutatóinak. Ennek eredményeképpen már az elmúlt időszakban több hazai és nemzetközi publikáció született, ami alapjául szolgálhat az Erdőmérnöki Kar kutatóinak tudományos elismertségének növelésére, illetve a kar versenyképességének fokozására. A korszerű műszereket a kutatók és az oktatók irányításával, a gyakorlati képzések során az egyetemi hallgatók is eredményesen használják.
KEHOP-5.2.11-16-2016-00056 | Soproni Egyetem intézményeinek napelemes rendszere
ugrás az oldal tetejéreKEHOP-5.2.11-16-2016-00056
Soproni Egyetem intézményeinek napelemes rendszere
A napenergia hasznosításának egyik módja a napsugárzás közvetlen elektromos árammá alakítása úgynevezett fotovoltaikus napelemcellák segítségével. A Soproni Egyetem a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program keretében 235.656.399,- HUF értékű vissza nem térítendő európai uniós támogatást nyert el, melynek felhasználásával 2017 végére hét egyetemi épületet szerelnek fel az erre a technológiára építő napelemes rendszerrel. Ezzel az intézmény újabb jelentős lépést tesz a környezettudatosság irányába.
A projekt adatai
Projekt címe: Soproni Egyetem intézményeinek napelemes rendszere
A Projekt azonosító száma: KEHOP-5.2.11-16-2016-00056
Kedvezményezett neve: Soproni Egyetem (9400 Sopron, Bajcsy-Zsilinszky u. 4.)
Támogatás összege: 235.656.399,- HUF
Támogatás mértéke: 100%
A Projekt megvalósítási időszakának kezdő időpontja: 2017.01.01.
A Projekt fizikai befejezésének tervezett napja: 2017.12.31.
A projekt szakmai vezetője: Csizmadia Zoltán
A projekt pénzügyi vezetője: Brazsil Márti
Közreműködő szervezet: Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Programok Irányító Hatósága
Részletes leírás
A napenergia hasznosításának egyik módja a napsugárzás közvetlen elektromos árammá alakítása úgynevezett fotovoltaikus napelemcellák segítségével. A Soproni Egyetem a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program keretében 235 656 399 forint értékű vissza nem térítendő európai uniós támogatást nyert el, melynek felhasználásával 2017 végére hét egyetemi épületet szerelnek fel az erre a technológiára építő napelemes rendszerrel. Ezzel az intézmény újabb jelentős lépést tesz a környezettudatosság irányába.
A „Fotovoltaikus rendszerek kialakítása központi költségvetési szervek részére” pályázati konstrukció keretein belül a „Soproni Egyetem intézményeinek napelemes rendszere” című (A KEHOP-5.2.11-16-2016-00056 azonosító számú) projekt fejlesztési folyamatai nyomán hét egyetemi épületen valósul meg hálózatra kapcsolódó fotovoltaikus rendszer telepítése az ingatlanok villamosenergia igényének kielégítésére.
A fotovoltaikus rendszer kiépítése gyakorlatilag egy egyszeri beruházást jelent, ahol a technológiának köszönhetően saját magunk tudjuk megtermelni a felhasznált energiaigényünk jelentős részét, ez pedig komoly megtakarításokat eredményez az éves üzemeltetési és rezsiköltségeinkben. Így kevesebb fosszilis energiahordozót fogyasztunk, ezzel pedig hozzájárulunk Egyetemünk „ökológiai lábnyomának” csökkentéséhez.
A 7 épületre tervezett rendszer - amely nem csak közvetlen napsugárzással, hanem bármilyen (pl. szórt) fénnyel is működik, azaz borult időben is lehetővé teszi az energiatermelést - működtetésének becsült éves energiahozama 364 MWh. Összehasonlításképp: ez az energiamennyiség körülbelül száz családi ház egy éves elektromosáram igényének kielégítését teszi lehetővé.
A fejlesztés emellett jelentősen csökkenti az intézmény CO2 kibocsátását is: a tervezett 338 tonna széndioxiddal egyenértékű kibocsátás-csökkenés egy ezer fős település éves CO2 termelésével egyenlő mennyiségű terheléstől mentesíti környezetét.
A fejlesztés kiterjed a Bajcsy-Zsilinszky utcai Campus területén található NRRC kutatólaboratóriumi épületére, Régi Kollégiumra, a Baross utcán lévő LUK-VUK kollégium épületére, a Közgazdaságtudományi Kar épületére, valamint az Erzsébet kert közelében található P épületre, de új rendszerrel szerelik fel a Lewinszky Anna Gyakorló Óvoda és az Aranykapu Gyakorló Óvoda épületeit is.
GINOP-2.2.1-15-2017-00042 | A Pannon régió növényeinek genetikai hasznosítása
ugrás az oldal tetejéreGINOP-2.2.1-15-2017-00042
A Pannon régió növényeinek genetikai hasznosítása
A projekt adatai
Projekt címe: A Pannon régió növényeinek genetikai hasznosítása
A Projekt azonosító száma: GINOP-2.2.1-15-2017-00042
Kedvezményezett neve: Soproni Egyetem (9400 Sopron, Bajcsy-Zsilinszky u. 4.)
Támogatás összege: 1 604 232 583,- Ft (217 955 798,- Ft)
Támogatás intenzitása:
- 84,3339% ERFA és hazai központi költségvetési előirányzat
- 15,6661% önrész
Projekt összköltsége: 1 902 239 337,- Ft
A Projekt megvalósítási időszakának kezdő időpontja: 2017. augusztus 11
A Projekt fizikai befejezésének napja: 2021. december 29.
Résztvevők:
- Törökszentmiklósi Mezőgazdasági Zrt.
- Gabonakutató Nonprofit Közhasznú Kft.
- Debreceni Egyetem
- Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem
- Soproni Egyetem
Kapcsolat: Keserű Zsolt
A projekt weboldala: http://www.pannonbreeding.hu/
Részletes leírás
A Kárpát-medence különleges adottságai és helyzete miatt rendkívül mozaikos, de ugyanakkor szerves egységet alkot. Adottságai alapján kimagasló genetikai értékek tárháza. Ezen értékek nemzetünk megújuló stratégiai erőforrásai. Megőrzésük és fejlesztésük az eredményes gazdálkodásunk és végső soron fennmaradásunk záloga lehet.
A projekt során a konzorciumi résztvevők alapkutatási, alkalmazott kutatási, kísérleti fejlesztési és eljárási innovációs tevékenységeket végeznek. Alkalmazott kutatási feladatként növénycsoportonként meghatározásra kerülnek a klímaváltozásnak és a növekvő környezetszennyeződéseknek ellenálló növényi genetikai alapok, majd kísérleti fejlesztésként a piacra szánt fajtajelöltek kiválasztására és a szuperelit anyag előállítására (prototípusok, a prototípus fejlesztés előkészítéseként) kerül sor. A projekt során a hazai mezőgazdasági kutatómunkában úttörőnek tekinthető a kutatói csoportok célirányos, informatikával támogatott innovációs együttműködése növényvédelmi kutatással kiegészítve. A program célja, hogy a régióban a mezőgazdaság számára munkahelyteremtő, vidékmegtartó agrárprogram kerüljön megvalósításra, amely folytonos innovációval biztosítani fogja a fenntarthatóságot.
A Pannon Breeding program egyik fő célcsoportja a Közép- Ázsia területén elhelyezkedő országok (Kazahsztán, Üzbegisztán, Türkmenisztán, Azerbajdzsán, Kirgizisztán, Tádzsikisztán). Ezek az országok jelentős potenciállal rendelkeznek a termőterületek növelésére és hasznosítására. A területek hasznosításához azonban a megfelelő genetikával rendelkező szántföldi és kertészeti növényekre, illetve szaktudásra van szükség. Fejlesztésünk a városi vezetőket, zöldfelület gazdálkodókat, mezőgazdasági cégeket célozza meg. Az intenzíven változó éghajlati viszonyok és növekedő népesség szükségessé teszi a mezőgazdaságot érintő fejlesztési munkákat, folyamatokat is. Ezek a folyamatok magukba foglalják a növekvő élelmiszerigény kielégítését a kiszámíthatatlan és kedvezőtlen időjárási viszonyok között, illetve a városok élhetővé tételét is. Programunk e problémákra dolgoz ki fenntartható, innovatív megoldásokat.
A Pannon Breeding program másik célja a hazai szennyezett, toxikus, szikes, és egyéb degradált területek növényekkel történő javítása és hasznosítása. Mivel az ilyen kedvezőtlen adottságú területek jelentős nagyságúak, a jobban alkalmazkodó fajtákkal, speciális termesztéstechnikával és e talajokra tervezett műtrágyákkal, lombtrágyákkal számottevően növelhető a növénytermesztés hozama.
TKP2021-NVA-13 | Merevszárnyú drón és kiértékelő szoftver fejlesztése
ugrás az oldal tetejéreCE1119 | InnoPeer AVM
ugrás az oldal tetejéreCE1119
InnoPeer AVM
A projekt adatai
Projekt címe: InnoPeer AVM
A Projekt azonosító száma: INTERREG CE1119
Kedvezményezett neve: Soproni Egyetem
Szerződött támogatás összege: Szerződött támogatás összege: 120.840,65 EUR
Támogatás mértéke: 100%
Projekt futamideje: 2017.07.01-2020.06.30
A projekt szakmai vezetője: Prof. dr. Bejó László
Részletes leírás
Bővebb információ: https://www.interreg-central.eu/Content.Node/InnoPeerAVM.html
DTP2-044-2.3 | REFOCuS
ugrás az oldal tetejéreDTP2-044-2.3
REFOCuS - Ártéri ligeterdők állékonyságának fejlesztése a Mura-Dráva-Duna Bioszféra Rezervátum területén
REFOCuS - Resilient riparian forests as ecological corridors in the Mura-Drava-Danube Biosphere Reserve
A projekt adatai
Projekt címe: REFOCuS - Resilient riparian forests as ecological corridors in the Mura-Drava-Danube Biosphere Reserve
Projekt azonosító száma: DTP2-044-2.3
Résztvevők:
- Slovenian Forestry Institute (SFI)
- Federal Research and Training Centre for Forests, Natural Hazards and Landscape Austria (BFW)
- Croatian Forest Research Institute (CFRI)
- University of Sopron (SOE)
Projekt futamideje: 2018.06.01-2021.10.31.
Projekt teljes költsége: 231 282 233 Ft
Szerződött támogatás összege: 1 503 076,78 EUR (SOE: 207 075,57 EUR)
Projekt szakami vezetője: Marjana Westergren
A projekt weboldala: http://www.interreg-danube.eu/approved-projects/refocus
Részletes leírás
A Mura-Dráva-Duna Bioszféra Rezervátum területén az ártéri erdők az ökológiai folyosók alappillérei. Állapotuk a kórokozók és kártevők növekvő nyomásának, a tartamosság keretein kívül eső gazdálkodásnak és az ártéri ligeterdőkre szabott gazdálkodási irányelvek hiányának betudhatóan kedvezőtlen és romlóban van. Hiányoznak a megfelelő szaporítóanyag-források, pedig fennmaradásukhoz és az ökoszisztéma-szolgáltatások teljességéhez ezek különösen szükségesek lennének.
A REFOCuS célja, hogy megakadályozza a további leromlást a Bioszféra Rezervátum erdőállományai alkalmazkodóképességének javításával (1) új erdőgazdálkodási és megőrzési módszerek kidolgozásával, illetve (2) amennyiben a természetes felújítás nem lehetséges vagy nem elégséges, a megfelelő szaporítóanyag-források elérhetővé tétele révén.
A REFOCuS konzorciumot 5 projekt partner és 6 társult partner alkotja Ausztriából, Magyarországról, Szlovéniából, Horvátországból és Szerbiából, földrajzilag a Bioszféra Rezervátum teljes területét lefedve. Vezető partner a Szlovén Erdészeti Intézet (Gozdarski Inštitut Slovenije).
A projekt négy tematikus munkacsomagot tartalmaz:
- A meglévő ismeretek szintetizálása
- Erdőgazdálkodás és megőrzés
- Szaporítóanyag-források
- Erdészeti politika
Ezek megvalósulását a Projektmenedzsment és a Kommunikáció munkacsomag támogatja.
A projekt eredményei:
- Javaslatok az alkalmazható és előnyben részesítendő fafajokra
- Az ártéri élőhelyek mozaikjának térbeli elemzése
- A veszélyeztetett ártéri erdők kezelési kézikönyve
- Kórokozók és kártevők listázása az erdészeti információs rendszerek és az erdővédelmi határozó eszközök fejlesztéséhez
- Származási körzetek harmonizálása az ártéri ligeterdők 7 meghatározó fafajára a bioszféra-rezervátum és a partnerországok számára
- A ligeterdők fafajainak származási körzetekhez kapcsolt szaporítóanyag-adatbázisa
- Egységes regionális szaporítóanyag-kereskedelmi ajánlások
- Szaporítóanyag felhasználási és génmegőrzési irányelvek
- Az ártéri erdők fafajainak regionális génbankja
- Átfogó stratégia az alkalmazkodóképes ártéri erdők fenntartása érdekében a projekt partnerek együttműködésével, a társult partnerek támogatásával kidolgozva, a célcsoportokkal és egyéb érdekelt felekkel egyeztetve
- Oktatási célú demonstrációs helyszínek létesítése az érdekelt felek számára
A projekt a Duna Transznacionális Programból, az Európai Regionális Fejlesztési Alap támogatásával, az Európai Unió és Magyar Állam társfinanszírozásával valósult meg.
ugrás az oldal tetejére
TKP2021-NKTA-43 | ErdőLab
ugrás az oldal tetejéreTKP2021-NKTA-43
Az erdészeti és faágazat szerepének növelése az éghajlatváltozás mérséklésében - ErdőLab
A projekt adatai
Projekt címe: Az erdészeti és faágazat szerepének növelése az éghajlatváltozás mérséklésében: A szénmegkötésétől a biogazdaság fejlesztéséig
Projekt azonosító száma: TKP2021-NKTA-43
Résztvevők: Soproni Egyetem
Pályázati felhívás: Tématerületi Kiválósági Program 2021 – Nemzeti kutatások alprogram
Projekt futamideje: 2022. január 1. - 2025. december 31.
Projekt teljes költsége: 1 966 195 000 Ft
Szerződött támogatás összege: 1 966 195 000 Ft
Projekt szakami vezetője: Dr. Borovics Attila
Projektmenedzser: Tímár Andrea
Részletes leírás
Dr. Borovics Attila SoE ERTI főigazgató, projektvezető
A Soproni Egyetem korábban nem látott, közel két milliárd forint nagyságrendű projektet nyert annak vizsgálatára, hogy miként növelhető az erdőgazdálkodás és a faipar együttes szerepe a klímaváltozás hatásainak mérséklésében. Az ERTI által koordinált, az egyetem összes karát bevonó kutatás széles tudásbázison alapul, hiszen mintegy 150 kutató és egyéb szakember bevonásával valósul meg a következő négy évben.
Az elmúlt évek vitái különböző stratégiákra összpontosítottak, amelyekkel fokozni lehet az erdő- és faágazat amúgy is jelentős szerepét az éghajlatváltozás mérséklésében. Ezzel kapcsolatban el kell dönteni, hogyan kell kezelni az erdőket az éghajlatváltozás legnagyobb mértékű mérséklése érdekében az alábbi négy lehetséges CO2-kibocsátás korlátozó eszköz segítségével.
- Szén-tárolás az ökoszisztémán belül;
- szén-tárolás faalapú termékekben;
- emberi tevékenységekből származó szén-dioxid-kibocsátás csökkentése azáltal, hogy a faalapú termékekkel helyettesítenek a magasabb kibocsátású anyagból készült termékeket;
- energiaforrásokból származó CO2-kibocsátás csökkentése a fosszilis tüzelőanyagok fával való helyettesítésével.
A fenti négy eszköz közötti kölcsönhatás két nagy kompromisszum eredménye. Az első az erdős területek használatára vonatkozik a gazdálkodás folytatásától, akár intenzívebbé tételétől, új erdők telepítésétől, a klímaváltozás okozta hatások előrejelzésén és az alkalmazkodás növelésén át akár a korlátozások szélesebb körű bevezetéséig. Ennek során különböző erdőkezelési forgatókönyveket dolgozunk ki az intenzívebb és akár több faanyag nyerésre is lehetőséget adó gazdálkodástól az extenzívebb, az erdőt egyfajta szénraktárként tekintő megoldásokig, mindezt gyorsan változó termőhelyi feltételek között.
Az éghajlatváltozás az eddigi legvalószínűbb forgatókönyvek szerint ugyanis csökkenő produkciót és megnövekedett mortalitást eredményez az erdőkben, de valószínűsíthetünk biotikus vagy abiotikus tömeges pusztulásokat is. Ezek gyakorisága és intenzitása növekedhet, ezáltal rontva, illetve bizonytalanná téve az erdők széntárolásból származó pozitív hatásait. Aszályos időszakok után az erdők tömeges pusztulása a szelekció következménye. Új megoldásokkal, például szárazságtűrő származású csemeték, vagy új szárazságtűrő fajok elültetésével lehet ellensúlyozni ezeket a folyamatokat, és így tehetjük erdeinket klímavédelmi szempontból is ellenállóbbá. Ember által segített szaporítóanyag-mozgatás lehet a gyors változásra adott, tudományosan megalapozott helyes válasz.
A tömeges pusztulást az adott fafaj elterjedési területének folyamatos változásaként kell értelmezni! Ez a fafajok vándorlásának jelenlegi csúf arca. Az erdőket segítő megoldás a jól megválasztott növényanyag.
A különböző forgatókönyvek alapján 2050-ig előre jelezhető a faipar számára elérhető fajok és választékok köre, elérhetősége, mennyisége. Ezzel eljutunk a második kompromisszumokat kereső területre, amely a különböző ipari célú fafelhasználás (tömörfa, rost, vegyi anyagok, energia stb.) közötti versengést és lehetséges hatásait érinti. Ha ismertek a rendelkezésre álló alapanyagforrások, akkor lehetőség nyílik az iparfejlesztési célok világos kitűzésére, a rendelkezésre álló faanyag legtöbb szenet megkötő, vagy legtöbb helyettesítést eredményező felhasználására. A jelenleg alulhasznált, nehezen feldolgozható, de a jövőben minden bizonnyal nagyobb területaránnyal és faanyagkészlettel rendelkező szárazságtűrő szürke nyár és csertölgy minél magasabb hozzáadott értékű termékfejlesztései jelenthetnek például jó megoldást.
Az erdőben képződő szervesanyag megcsapolásával (fakitermelés, választékolás) fatermékek (alumínium, acél, műanyag, tégla helyettesítés) és tűzifa (fosszilis energiahordozó helyettesítés) révén kerüljük el a lebontó szervezetek CO2 kibocsátását. Ha nem mi hasznosítjuk az erdő faanyagát, a lebontó szervezetek megteszik helyettünk.
Összegezve a fentieket a kutatás az erdőgazdálkodás és faipar változó természeti feltételek közötti fejlesztésére összpontosít, melynek eredményeképpen növelhető az erdőgazdálkodással elérhető és a fatermékek használatából fakadó szénelnyelés, hozzájárulva ezzel a klímavédelemhez is. Ennek érdekében három, egymásra épülő és egymással összefüggő területen tervezünk kutatásokat a Soproni Egyetem valamennyi kara és az ERTI munkatársainak összefogásával.
A fa építőanyagok egységnyi mennyiségének előállításához szükséges messze a legkevesebb energia. Amíg a fatermékek esetében ez 580 kWh/tonna, addig a tégla esetében 2320 ez az érték (cementnél 2900, műanyagnál 3480, acélnál 13920, míg az alumínium esetében a fához képest 126 szoros, vagyis 73080 kWh/tonna ez az energia szükséglet). A képen látható fatégla esetében tehát miközben jelentősen alacsonyabb az előállításához szükséges energia mennyiség, még évtizedekre szénraktárként is funkcionál. Segítenünk kell az ilyen tulajdonságokkal bíró alapanyag minél szélesebb körű hasznosítását!
1 - Előrelátó felkészülés az erdőborítás és a sokrétű erdei szolgáltatások fenntarthatóságát veszélyeztető zavarok megelőzésére és elhárítására
A termőhelyi tényezők közül a klíma és a vízhatás jelenleg is változik és további változásokra a jövőben is számítani lehet. Az erdők alkalmazkodási folyamataiban aktív emberi közreműködés szükséges annak érdekében, hogy sem az erdőtakaróban, sem az erdei szolgáltatások elérhetőségében ne alakuljanak ki nagymértékű zavarok. Az alkalmazkodás segítése mellett szükség lesz a változások ellensúlyozására alkalmas beavatkozások kidolgozására is.
2 - A faipari ágazat versenyképességét és klímavédelmet szolgáló fejlesztése, a rendelkezésre álló faanyag minél magasabb fokú feldolgozásával és tartós beépítésével
Termékfejlesztésre van szükség a hazai fafajokra jellemző választékszerkezetre alapozottan, amely egyszerre szolgálja a hazai iparfejlesztést és a klímavédelmi célok elérését. A fatermékek szén tárolási képessége kiegészíthető, növelhető a faanyag kaszkád rendszerű újra használatával és újrahasznosításával, illetve az adott termék élethosszának növelésével.
3 - Erdőalapú biogazdaság fejlesztése, erdők, erdőgazdálkodás és faipar gazdasági és társadalmi értékelése
Az erdőgazdálkodás és faipar egyaránt eszközei az éghajlatváltozás elleni küzdelemnek, ezért társadalmi és gazdasági szempontból is szükséges a kutatások központjába állítani. Szükséges az erdők gazdasági és társadalmi szerepének jobb megértése és megértetése, az erdőgazdálkodás és faipar össztársadalmi hasznosságának nyilvánvalóvá tétele.
A fenti kutatási programokra alapozottan a projekt előmozdítja az Egyetem erdőgazdálkodói és faipari kapcsolatait, az innovációs eredmények gyakorlati hasznosítását, piaci megrendelések és együttműködések körének bővítését. Bővíteni szükséges az erdészeti és faipari ágazat lehetséges partnereit, és a kölcsönös előnyökre alapuló együttműködések kidolgozása révén új partnerségi hálózatokat kell létrehozni. A kutatás során elért eredményeket rendszerbe kell szervezni, amelyekkel hatásosan közvetíthetők a két ágazat megújulási törekvései.
Várható eredmények
- Előrejelzések a következő 30 éves időszakokra a várható erdőállomány-szerkezetről és az ezzel becsülhető a széndioxid-megkötésről, illetve a potenciálisan feldolgozható faanyag mennyiségéről és minőségéről.
- Széntárolására vonatkozó teljes termékpályát és újrahasznosítást is magába foglaló elemzések.
- Szárazságtűrő fafajok ipari feldolgozhatóságát segítő új ismeretek, új technológiák.
- Erdőhöz és fához kötődő fenntarthatósági és környezeti nevelési programok.
- Javaslatok az erdei ökoszisztéma szolgáltatásokra alapozott új támogatási eszköztárra.
- Az erdők alkalmazkodását, stabilitását segítő új szaporítóanyag-források.
- Az erdők alkalmazkodását, stabilitását segítő erdőművelési/erdőkezelési eljárások.
- Az erdészeti monitoring-hálózat fejlesztése, korszerűsítése.
- Erdőtelepítési, fásítási programok fejlesztése, szakmai megalapozása, új típusú faültetvények kialakítása.
- Értéknövelt építőanyagok, illetve más ipari alapanyagok szárazságtűrő és ma még nehezen feldolgozható fafajokból.
- Új szigetelési rendszerekben felhasználható ligno-cellulóz alapú innovatív termékek.
- Fás biomassza energetikai hasznosíthatóságának elemzése.
- Faanyag élettartamot növelő környezetbarát eljárások és innovációk.
- Szolgáltatások, amik segíti a megtermelődő faanyag magasabb arányú ipari feldolgozását.
- Gazdasági elemzések, amik segítik a széndioxid-kibocsátást korlátozó döntéseket.
- Magasabb arányú nemzetközi együttműködésen alapuló kutatás és innováció.
- Erdőgazdálkodás és faipar össztársadalmi hasznosságát szolgáló kommunikáció.
A TKP2021-NKTA-43 számú ErdőLab projekt az Innovációs és Technológiai Minisztérium Nemzeti Kutatási Fejlesztési és Innovációs Alapból nyújtott támogatásával, a TKP2021-NKTA pályázati program finanszírozásában valósul meg.
VKSZ_12-1-2013-0034 | Agrárklíma 2
ugrás az oldal tetejéreVKSZ_12-1-2013-0034
Agrárklíma 2
A 21. századra előrevetített klimatikus változásokra való felkészülés különleges alkalmazkodást igényel a klímahatásoknak közvetlenül kitett ágazatokban. Az agráriumban fokozottan klímafüggő ágazatok a nem öntözéses növénytermesztés, a legeltetéses állattartás, az erdő- és vadgazdálkodás.
A projekt adatai
Projekt címe: Agrárklíma 2
A Projekt azonosító száma: VKSZ_12-1-2013-0034
Konzorciumvezető: Lajta-Hanság Zrt.
Konzorciumi tagok:
- Soproni Egyetem (Nyugat-magyarországi Egyetem)
- Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ
- SEFAG Erdészeti és Faipari Zrt.
- CH-Imperial Ingatlanforgalmazó és Szolgáltató Zrt.
- Eötvös Lóránd Tudományegyetem
- Szent István Egyetem
- DigiTerra Informatikai Szolgáltató Kft.
Támogatás összege: 1 721 013 815,-HUF
A projekt megvalósításának kezdete: 2014. október 01.
A projekt megvalósításának vége: 2018. szeptember 30.
A projekt szakmai vezetője: Prof. Dr. Mátyás Csaba akadémikus
Projektmenedzser: Bakos István
Projektmenedzser helyettes: Prof. Dr. Bidló András
Projekt asszisztens: Dr. Király Angéla
Pénzügyi vezető: Bokor Imre
Közreműködő Szervezet: Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal
Részletes leírás
A projekt tárgya az említett ágazatok sérülékenységének, veszélyeztetettségének vizsgálata egy olyan tudományos-szakmai háttér megteremtése céljából, amely lehetővé teszi egy átfogó, országos döntéstámogató rendszer kiépítését és megalapozza egy Agrár-Klímacentrum létrehozását. A rendszer célja térinformatikai alapon elérhető regionális és lokális információk szolgáltatása a környezeti, gazdálkodási (és természeti) feltételek jövőbeni alakulásáról, gazdálkodók, földtulajdonosok részére illetőleg megfelelő háttér megteremtése a kormányzati szervek számára, a hosszú távú agrár- és vidékfejlesztési stratégiák megalapozásához.
Jelenleg a felkészülés és alkalmazkodás stratégiája, a szükséges feladatok konkrét megfogalmazása terén elsősorban azokban az agrár-ágazatokban találhatunk pótlandó hiányosságokat, ahol a legnagyobb a klímaváltozás okozta kitettség. A projekt újszerű abban, hogy figyelembe veszi nemcsak a gazdálkodással összefüggő kérdéseket, hanem a gazdálkodás hosszú távú kihatásait is a fenntarthatóságra, a természeti erőforrásokra és szolgáltatásokra, az energia- és szénmérlegre és a klímára.
A projekt koncepcionálisan az agrárágazat kiemelten klímafüggő területeit (szántóföldi növénytermesztés, legeltető állattartás, erdő- és vadgazdálkodás) együtt kezeli, megelőlegezve, hogy a feltételek változásával a gazdálkodó (és stratégiai tervező) számára a jövőben akár egymás alternatívái lehetnek. Az optimális földhasználat vizsgálata, összevetése ilyen megközelítésben nemzetközi vonatkozásban is újszerű kezdeményezés.
A klímaváltozás hatásainak alap- és alkalmazott szintű kutatása azért szükséges, mert a projekt a hatások előrevetítését regionális és lokális szintű adatok alapján kívánja megoldani. A lokális szintre vetített, minél konkrétabb adatszolgáltatást (mi várható az én környezetemben, birtokomon?) a felkészülésre, alkalmazkodásra szenzibilizálás lényeges eszközének tekintjük.
A projekt az előrevetített klimatikus változások függvényében a változásokhoz való alkalmazkodás technológiai és egyéb lehetőségei mellett figyelmet szentel azoknak a kiemelt prioritást kapott kutatási kérdéseknek is, amelyeket az EU a „Horizon 2020” dokumentumban rögzített (részletek mellékelve). Ezek a kérdések a Kárpát-medence egészének vonatkozásában is számottevőek és a meglévő együttműködések szélesítését segíthetik elő.
A projekt valamennyi témája az előrevetített klímaváltozás idő- és térbeli hatáselemzését, az ágazatok fenntartható alkalmazkodását tűzi ki célul. A feladatok, ill. a vizsgálandó témák az alábbi részprojektekbe vannak szervezve:
Országos döntéstámogatási rendszer felépítése: A térinformatikai alapadatbázis (felszín, talaj, hidrológia stb.) kiépítése mellett ide tartozik a különböző regionális klímamodellek (modell ensemble) eredményeinek együttes elemzése és leskálázása a klímahatás vizsgálatokhoz szükséges felbontásra. Az ágazati részterületekre vonatkozó modellek, a gazdálkodási technológiák, megoldások fenntarthatósága és energiamérlege, a várható földhasználati változások és azok klimatikus visszahatásai, társadalmi kockázatai és vidékfejlesztési perspektívái beépítése a döntéstámogató rendszerbe. A javasolt Agrár-Klímacentrum feladatainak és megvalósításának körvonalazása.
Az erdő- és vadgazdálkodás feltételei és alkalmazkodó technológiák vizsgálata: A termőhelyi feltételváltozások hatása a fatermésre, a biotikus és abiotikus károsítások klímafüggése, az aszálystressz korlátozását segítő technológiák és lehetséges válaszlépések elemzése, a vadgazdálkodás és az erdőművelés fenntartható harmonizálásának vizsgálata. Az előrevetített válaszreakciók modellezése klímaszcenáriók szerint.
A természeti tőke és az ökológiai szolgáltatások fenntartása erdei ökoszisztémákban: A klimatikus változások hatása a talaj termékenységére és a CO2 kibocsátásra, a szénmegkötésre, a fafajok alkalmazkodóképességére (génkészletére), valamint a növény-, rovar- és gerinces fajok, valamint mikroszervezetek diverzitására, továbbá a hatáskorlátozás lehetőségeinek elemzése. Az előrevetített válaszreakciók modellezése klímaszcenáriók szerint.
A mezőgazdasági produkció kilátásai és alkalmazkodó technológiák vizsgálata: A fontosabb szántóföldi termények és élelmiszer alapanyagok mennyiségi, minőségi kockázata, a talajtermékenység és biodiverzitás fenntartása, a klímaváltozáshoz és szélsőségekhez alkalmazkodó technológiák, a bioenergia termelés lehetőségei, a legelő- és apróvad gazdálkodás feltételeinek elemzése. Az előrevetített válaszreakciók modellezése klímaszcenáriók szerint.
Az egyes részprojekteken belül célterületeket, ezeken belül konkrét kutatási feladatokat határoztunk meg, a kutatások fókuszába helyezett agrárklíma kérdéskör különböző specifikus területeit vizsgálva.
HORIZON-CL6-2021-Climate-1-08 | REFOREST
ugrás az oldal tetejéreHORIZON-CL6-2021-Climate-1-08
REFOREST - Agroforestry at the forefront of farming sustainability in multifunctional landscapes in Europe
A projekt adatai
Projekt címe: REFOREST - Agroforestry at the forefront of farming sustainability in multifunctional landscapes in Europe
Projekt azonosító száma: 101060635
Résztvevők:
- CESKA ZEMEDELSKA UNIVERZITA V PRAZE
- EURO MEDITERRANEAN ECONOMIST ASSOCIATION
- INAGRO, PROVINCIAAL EXTERN VERZELFSTANDIGD AGENTSCHAP IN PRIVAATRECHTELIJKE VORM VZW
- KOBENHAVNS UNIVERSITET
- OGOLNOPOLSKIE STOWARZYSZENIE AGROLESNICTWA
- RHEINISCHE FRIEDRICH-WILHELMS-UNIVERSITAT BONN
- TRAKIYSKI UNIVERSITET
- EUROPROJECT OOD
- PHILIPPS UNIVERSITAET MARBURG
- SOPRONI EGYETEM
- DEUTSCHER FACHVERBAND FUR AGROFORSTWIRTSCHAFT (DEFAF) EV
- FARMTREE BV
- THE UNIVERSITY OF READING
- PROGRESSIVE FARMING TRUST LTD LBG
- Dutch International Business Development Cooperatieve Vereniging U.A.
Projekt futamideje: 2022.07.01-2026.06.30.
Szerződött támogatás összege: 3 333 691.00 EUR (SOE: 195 005,00 € EUR)
Projekt szakami vezetője: Eva Májová
Kapcsolattartó a Soproni Egyetem részéről: Dr. Vityi Andrea
Projektmenedzser: Dr. Nyikos Bendegúz
Weboldal: agroforest.eu
Közösségi média:
Részletes leírás
A projekt elsődleges feladata az innováció és a tudáscsere előmozdítása, valamint újszerű megoldások nyújtása, amelyek lehetővé teszik az európai és a társult országok gazdálkodóinak, hogy több célt is elérjenek az élelmiszertermelés, a szén-dioxid megkötés és a biológiai sokféleség területein. Az agroerdészet aspiráns földhasználati típus, amely lehetővé teszi a gazdálkodók számára, hogy továbbra is termeljenek élelmiszert, miközben jelentősen javítják tevékenységük környezeti fenntarthatóságát. A fák integrálása a mezőgazdasági vállalkozásokba számos ökoszisztéma-szolgáltatáshoz járul hozzá, csökkentve az élelmiszertermelés környezeti és társadalmi hatását. A korábbi kutatások megpróbálták elősegíteni az agroerdészet reneszánszát Európában, ami jelentős tudásbázist és modellezési képességet eredményezett. Az agroerdészet európai bevezetésének legkritikusabb akadályai az ismeretek hiányához, a faültetésnek a mezőgazdasági üzemekre gyakorolt hatásához, valamint a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás támogatási kérdéseihez és a támogatási rendszer bonyolultságához kapcsolódnak. Alapvető kutatási módszerünk a közös alkotás és a többszereplős megközelítés lesz, hogy az agroerdészeti rendszereket a gazdaságok termelékenysége, a társadalmi-gazdasági életképesség és a fenntarthatóság megfelelő egyensúlyába helyezzük. Maximálisan kihasználjuk a meglévő ismereteket és adatokat, a korábbi projektek által lefektetett alapokra épülő élő agroerdészeti Living Lab csoportot használunk és létrehozunk egy olyan platformot, amely az érdekeltek és a szereplők bevonásával lehetővé teszi a tudásátadást, a képzést és az innovációt. A projekt prioritásként kezeli a tudáscsere és -átadás fokozását, a szén-dioxid-kibocsátás és a biológiai sokféleség rendszerek mezőgazdasági üzemek üzleti modelljeibe való integrálását, valamint célzott szakpolitikai beavatkozásokra vonatkozó javaslatokat tesz az agroerdészet elterjedése előtt álló akadályok leküzdésére.
ugrás az oldal tetejére
2019-1.2.1-EGYETEMI-ÖKO-2019-00023 | Technológia transzfer iroda...
ugrás az oldal tetejére2019-1.2.1-EGYETEMI-ÖKO-2019-00023
Technológia transzfer iroda és hozzá kapcsolódó struktúra létrehozása a Soproni Egyetemen
A projekt adatai
Projekt címe: Technológia transzfer iroda és hozzá kapcsolódó struktúra létrehozása a Soproni Egyetemen
A Projekt azonosító száma: 2019-1.2.1-EGYETEMI-ÖKO-2019-00023
Kedvezményezett neve: Soproni Egyetem (9400 Sopron, Bajcsy-Zsilinszky u. 4.)
Támogatás összege: 90 000 000,-HUF
A Projekt megvalósítási időszakának kezdő időpontja: 2020.01.01.
A Projekt fizikai befejezésének napja: 2023.09.30.
A projekt szakmai vezetője: Dr. Bednárik Éva
A projekt pénzügyi vezetője: Dr. Nyikos Bendegúz
A projekt menedzsere: Dr. Nyikos Bendegúz
Közreműködő szervezet: Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal
ugrás az oldal tetejére
ATHU 150 | Biodiversity conservation of the native forest
ugrás az oldal tetejéreATHU 150
Biodiversity conservation of the native forest in the border region and fostering their ability against the impacts of climate change (REIN-Forest)
A projekt adatai
Projekt címe: Biodiversity conservation of the native forest in the border region and fostering their ability against the impacts of climate change (REIN-Forest)
A Projekt azonosító száma: ATHU 150
Szerződött támogatás összege: 576 000 EUR (SOE: 120 000 EUR)
Projekt futamideje: 2020.10.01 – 2022.12.31
Kapcsolattartója: Illés Szilvia
Részletes leírás
A leskálázott klímamodellek szerint a programterületen a következő 50-80 évben a hőmérséklet-emelkedés mértéke nagy valószínűséggel meghaladja a globális átlagot, míg a csapadékmennyiség nem mutat növekedést. Az őshonos erdők jelentős része jelenleg is a zárt jellegű erdőtakaró számára határhelyzetet jelentő éghajlati viszonyok között tenyészik az alsó erdőhatár közelében. Emiatt még egy csekély mértékű klímaingadozás is érintheti az erdei ökoszisztémát alkotó élőlények teljes körének létfeltételeit. Az utóbbi évtizedekben - a projektterület egészén - tapasztalható tömeges erdőkárok előrevetítik azokat a nehézségeket, amelyekkel az erdőgazdálkodás szembesülhet a prognosztizált klímaváltozás hatására.
Fafajaink helyhez kötött élőlények. Az erdei fák populációi alkalmazkodnak élőhelyükhöz, azonban az éghajlatváltozás következtében a helyi alkalmazkodottság és az aktuális környezeti hatások közötti egyensúly felbomlik. A klímaváltozás sebessége (az izotermák eltolódásának üteme) a programterületen jelenleg nagyságrenddel magasabb, mint az erdőtakarót alkotó fajok természetes migrációjának sebessége. Ez arra mutat, hogy az éghajlatváltozás negatív hatásainak ellensúlyozására, az erdőtakaró állékonyságának fenntartásához, emberi beavatkozás lesz szükséges.
Jelen projekt a SUSTREE európai léptékű modelljeit skálázza le regionális szintre és végzi el a projekttérségben (Vas megye és Alsó-Ausztria programterületen fekvő részterületei) található erdők sérülékenységének elemzését, kidolgozza a szaporítóanyag-mozgatásra vonatkozó közös bilaterális stratégiát. Védelmi intézkedésként előalkalmazkodott szaporítóanyag kihelyezése történik a projekttérség hat, közösen kiválasztott terepi helyszínén.
A bükk és kocsánytalan tölgy bemutató állományok helyi, és a modellek által a jövőbeli éghajlati viszonyokhoz alkalmazkodottnak jelzett forrásokból származó növényanyagot fognak tartalmazni. A projektben végrehajtott intézkedések eredményességének projektzárást követő nyomon követése céljából a terepi helyszínekre vonatkozó közös kezelési terv kidolgozása is megtörténik.
Projektpartnerség:
- Soproni Egyetem Erdészeti Tudományos Intézet
- Bundesforschungs- und Ausbildungszentrum für Wald, Naturgefahren und Landschaft
- Vas Megyei Önkormányzati Hivatal - vezető partnerkén
Stratégiai projektpartnerek:
- Szombathelyi Erdészeti Zrt.
- Amt der Niederösterreichischen Landesregierung (Abteilung Forstwirtschaft)
- Őrségi Nemzeti Park Igazgatóság
- Szombathelyi Tankerületi Központ
- Sárvári Tankerületi Központ
„A projekt az Interreg V-A Ausztria-Magyarország Program keretében az Európai Regionális Fejlesztési Alap támogatásával valósul meg!”
A projekt honlapja: https://www.interreg-athu.eu/hu/reinforest/
VP3-16.1.1 (1924342122) | Nyár ültetvények ipari termesztés technológiájának fejlesztése
ugrás az oldal tetejéreVP3-16.1.1-4.1.5-4.2.1-4.2.2-8.1.1-8.2.1-8.3.18.5.1-8.5.2-8.6.1-17
1924342122
Nyár ültetvények ipari termesztés technológiájának fejlesztése
A projekt adatai
Projekt címe: Nyár ültetvények ipari termesztés technológiájának fejlesztése
Projekt azonosító száma: 1924342122
Pályázati felhívás: VP3-16.1.1-4.1.5-4.2.1-4.2.2-8.1.1-8.2.1-8.3.18.5.1-8.5.2-8.6.1-17 Innovációs operatív csoportok létrehozása és az innovatív projekt megvalósításához szükséges beruházás támogatása
Kedvezményezett neve:
- Soproni Egyetem (konzorciumvezető)
- Abádszalóki Magán Erdészeti Kft.
- Gledicia Kereskedelmi Kft.
- Ártéri Erdőbirtokossági Társulat
- Szelei úti Erdőgazdák Erdőgazdasági Szövetkezete
Projekt futamideje: 2019.09.01-2023.12.31.
Projekt teljes költsége: 231 282 233 Ft
Szerződött támogatás összege: 147 538 725 Ft (SOE: 43 896 745 Ft)
Támogatás intenzitása: 64% Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és 36% önrész
Projekt szakami vezetője: : Dr. Borovics Attila borovics.attila@uni-sopron.hu
Részletes leírás
A nagy értékű nemesnyár állományok sorsa már a telepítés évében eldől. Ha nem a termőhelynek megfelelő fajtát választunk, ha az ültetés során technológiai hiba miatt pótlásra kényszerülünk, az állomány veszít értékéből, jelentősen csökkentve a teljes termelési ciklusra vetített jövedelmezőséget. Az első kivitel sikerességét az adott termőhelyet optimálisan hasznosító fajtákat kiválasztó döntéstámogatási rendszer kidolgozásával és új ültetési és állománynevelési technológiák fejlesztésével kívánja szolgálni a nyárfatermesztést a jelen együttműködésben megcélzott innováció. Egy-egy fajta számára optimális termőhely megválasztására új módszereket kell kidolgozni, amelyhez a fajta-termőhely kapcsolatot pontosítani szükséges és erre alapozva szolgáltatás jelleggel olyan fajtaválasztó döntéstámogatási rendszert kell kidolgozni, amely rendszer ma nem áll rendelkezésre a gazdálkodók számára. Ennek során az adott termőhelyen legnagyobb értékfa kihozatalt lehetővé tevő fajták körét le kell határolni és a termőhelyi adottságok ismeretében objektív módon javaslatot kell adni ezek használatára. Ezen túl meghatározó jelentőséggel bír a sikeres gazdálkodás megalapozásában az alkalmazandó felújítási és ültetési módszer, ültetési hálózat és szaporítóanyag minőség, korszerű állománynevelési eljárások, amelyeket termőhelytől, erdészeti tájtól függően részletezve technológiai leírásban rögzítünk. A pályázók a tuskófúró kivételével előzetesen beszerezték az új technológiák kidolgozásához szükséges gépeket. A jelen pályázatban csak a hullámtéri körülmények között kötelezően előírt, de a hullámtéren kívül is a termőterületet hozadék nélkül igénybevevő tuskószaggatásos-tuskóprizmás technológia helyetti gazdaságosabb és környezeti szempontból is kíméletesebb megoldását kínáló tuskófúrás gépét kívánjuk a technológiai sorba beállítani. A projektben hazai termőhelyeken és klimatikus viszonyok között összevetésre kerülnek a különféle ültetési módok, kivitelezési idők, többféle szaporítóanyagféleség felhasználásának hatásai, majd a nyesés és más állománynevelési részletek elemzései. Ezen kísérleti fejlesztés eredményeképpen javaslatot teszünk az adott termőhelyen legnagyobb sikerességgel végezhető és legmagasabb jövedelmezőséget biztosító telepítési, felújítási és állománynevelési technológiára. Az elmúlt években tapasztalt szárazodó viszonyokat eredményező klimatikus változások következtében az eddig használt fajták mellett szükséges olyan újak alkalmazására is, amelyek hazai tesztelő vizsgálatát a projekt keretében indítjuk el. Ennek érdekében nagyszámú klón összehasonlító kísérlet beállítását tervezzük, amely alapján javaslatot teszünk újabb szaporítóanyag-forrás alkalmazására. A kísérletben olyan genotípusok is vizsgálatra kerülnek, amelyek hazai termesztési tapasztalattal még nem rendelkeznek, de új, szárazabb körülmények közötti üzemi bevezetésre reális esély van.
VP3-16.1.1 (1924438003) | Inváziós fafajok visszaszorítása...
ugrás az oldal tetejéreVP3-16.1.1-4.1.5-4.2.1-4.2.2-8.1.1-8.2.1-8.3.18.5.1-8.5.2-8.6.1-17
1924438003
Inváziós fafajok visszaszorítása, különös tekintettel a bálványfára
A projekt adatai
Projekt címe:: Inváziós fafajok visszaszorítása, különös tekintettel a bálványfára
Projekt azonosító száma: 1924438003
Pályázati felhívás:: VP3-16.1.1-4.1.5-4.2.1-4.2.2-8.1.1-8.2.1-8.3.18.5.1-8.5.2-8.6.1-17 Innovációs operatív csoportok létrehozása és az innovatív projekt megvalósításához szükséges beruházás támogatása
Kedvezményezett neve:
- SM Consulting Erdő és Természetvédelmi Szolgáltató és Fejlesztő Kft. (konzorciumvezető)
- Mocz és Társa Magánerdészet Kft.
- Csurgói Erdőgazdálkodási Kft.
- Erdőtáj Zrt.
- Soproni Egyetem
Projekt futamideje: 2020.01.01-2022.12.31.
Projekt teljes költsége: 202 839 505 Ft
Szerződött támogatás összege: 138 558 014 Ft (SOE: 23 445 759 Ft)
Támogatás intenzitása: 68% Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és 32% önrész
Projekt szakami vezetője: Dr. Koltay András koltay.andras@uni-sopron.hu
Részletes leírás
A projekt során kifejleszteni kívánt technológiai eljárás eredménye a bálványfa, mint agresszív inváziós növény káros környezeti hatásainak, terjedésének megállítása, a terjedés sebességének csökkentése, az erdei ökoszisztéma természetességének megtartása és javítása.
A projekt első évében kiválasztjuk a gazdálkodók által veszélyeztetettnek ítélt erdőállományokat, majd ezekben az állományokban távérzékeléssel felmérjük a vegetációt, ezen belül elsősorban a bálványfák arányát, pontos helyzetét, majd terepi bejárással validáljuk a propagulum forrásokat. Ezen felmérési dokumentáció képezi a projekt első mérföldkövét. A várható eredmény a bálványfa elterjedését mutató koordinátahelyes térképi állomány lesz, mely lehetővé teszi a termőegyedek (és egyéb nem termo fák esetleg sarj egyedek) megtalálását az összefüggő erdőrészletben, ami lehetővé teszi a célzott kezeléseket. A projekt második évében a felmérés eredményeit figyelembe véve célzottan elvégezzük az irtást két alkalommal (június, augusztus folyamán). A kezelt erdőrészletekben kijelölt mintaterületeken elemezzük az irtás sikerességét. A teljes kezelt erdőállományban az erdőgazdálkodók által vezetett nyilvántartások alapján ökonómiailag elemezzük a mentesítési program
2020-2.1.1-ED-2023-00238 | AGROSUS
ugrás az oldal tetejére2020-2.1.1-ED-2023-00238
AGROSUS – Agroökológiai stratégiák a fenntartható gyomirtás érdekében kulcsfontosságú európai növénykultúrákban
A projekt adatai
Projekt címe: AGROSUS – Agroökológiai stratégiák a fenntartható gyomirtás érdekében kulcsfontosságú európai növénykultúrákban
Projekt azonosító száma: 2020-2.1.1-ED-2023-00238 (101084084 Horizon Europe projekthez kapcsolódó kormányzati önerő támogatás)
Résztvevők:
- UNIVERSIDAD DE VIGO
- AGENCIA ESTATAL CONSEJO SUPERIOR DE INVESTIGACIONES CIENTIFICAS
- FUNDACION EMPRESA UNIVERSIDAD GALLEGA
- POLISSIA NATIONAL UNIVERSITY
- UNIWERSYTET ROLNICZY IM. HUGONA KOLLATAJA W KRAKOWIE
- UNIVERSIDADE DA MADEIRA
- UNIVERSITA DEGLI STUDI DI MILANO
- SEIPASA SA
- MALATYA TURGUT OZAL UNIVERSITESI
- UNIVERSIDAD POLITECNICA DE CARTAGENA
- UNIVERSITAT POLITECNICA DE VALENCIA
- EESTI MAAULIKOOL
- AGRARUNTERNEHMEN STARBACH-SACHSEN EG
- LIGA ASOCIATIILOR PRODUCATORILOR AGRICOLI DIN ROMANIA (L.A.P.A.R.)
- RADGJAFARMIDSTOD LANDBUNADARINS EHF.
- SOPRONI EGYETEM
Projekt futamideje: 2023.06.01-2027.05.31.
Szerződött támogatás összege: 126 702 449 Ft
Projekt szakmai vezetője: Adela Sánchez Moreiras
Kapcsolattartó a Soproni Egyetem részéről: Dr. Vityi Andrea
Projektmenedzser: Dr. Nyikos Bendegúz
Weboldal:
Közösségi média:
Részletes leírás
Az AGROSUS meghatározza a megfelelő eszközöket és agroökológiai stratégiákat (AS) a gyomnövények előfordulásának megelőzésére és kezelésére a megfelelő haszonnövényekben, intenzív nagytáblás, ökológiai és vegyes gazdálkodásban, az Európai Unió és a társult országok tizenegy biogeográfiai régiójában, miközben csökkenti a szintetikus gyomirtószerektől való függőséget , és növeli az agroökoszisztémák biológiai sokféleségét. A megtervezett eszközöket és stratégiákat az érintettekkel együttműködve a különböző régiók legproblémásabb gyomnövényeire fejlesztik ki. Ezeket a stratégiákat a 11 biogeográfiai régió gazdaságilag legrelevánsabb növénykultúráira, valamint hagyományos, bio- és vegyes gazdálkodási rendszerekre alkalmazzák, valamint a 68 fiatal vagy újonnan kialakított rendszerben és 15 közép- és hosszú távú tapasztalatokkal rendelkező, már folyamatban lévő agroökológiai táblán értékelik a kombinált AS gyomkezelés környezeti hatását, gazdasági és társadalmi költségeit és előnyeit a klasszikus gyomírtó vegyszerekkel összehasonlítva.
ugrás az oldal tetejére2021-1.2.4-TÉT-2021-00005
ugrás az oldal tetejére2021-1.2.4-TÉT-2021-00005
A tölgy csipkéspoloska (Corythucha arcuata) invázótörténetének genomikai vizsgálata
A projekt adatai
Projekt címe: A tölgy csipkéspoloska (Corythucha arcuata) invázótörténetének genomikai vizsgálata
A Projekt azonosító száma: 2021-1.2.4-TÉT-2021-00005
Kedvezményezett neve: Soproni Egyetem (9400 Sopron, Bajcsy-Zsilinszky u. 4.)
Támogatás összege: 2 000 000,-HUF
A Projekt megvalósítási időszakának kezdő időpontja: 2023.01.01.
A Projekt fizikai befejezésének napja: 2024.12.31.
A projekt szakmai vezetője: Dr. Tóth Viktória
Közreműködő szervezet: Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal
MEC_K_21 (141573) - MECENATURA | Tudományos kiadványok megjelentetése: Bevezetés az agrárerdészetbe
ugrás az oldal tetejéreMEC_K_21 (141573) - MECENATURA
Tudományos kiadványok megjelentetése: Bevezetés az agrárerdészetbe
A projekt adatai
Projekt címe: Tudományos kiadványok megjelentetése: Bevezetés az agrárerdészetbe
A Projekt azonosító száma: MEC_K_21 (141573) - MECENATURA
Kedvezményezett neve: Soproni Egyetem (9400 Sopron, Bajcsy-Zsilinszky u. 4.)
Támogatás összege: 6 321 000,-HUF
A Projekt megvalósítási időszakának kezdő időpontja: 2022.04.01.
A Projekt fizikai befejezésének napja: 2024.03.31.
A projekt szakmai vezetője: Dr. Vityi Andrea
Közreműködő szervezet: Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal
Futó OTKA Kutatási Pályázatok
ugrás az oldal tetejéreProjekt címe: Őshonos lombos fafajok aszály toleranciájának értékelése dendroökológiai módszerekkel
A Projekt azonosító száma: (OTKA) FK- 142468
Kedvezményezett neve: Soproni Egyetem (9400 Sopron, Bajcsy-Zsilinszky u. 4.)
Támogatás összege: 22 402 000,-HUF
A Projekt megvalósítási időszakának kezdő időpontja: 2022.09.01.
A Projekt fizikai befejezésének napja: 2026.08.31.
A projekt szakmai vezetője: Dr. Móricz Norbert
Közreműködő szervezet: Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal
Projekt címe: A faanyagok méretstabilitásának és biológiai tartósságának javítása nanotechnológia segítségével
A Projekt azonosító száma: (OTKA) FK- 142527
Kedvezményezett neve: Soproni Egyetem (9400 Sopron, Bajcsy-Zsilinszky u. 4.)
Támogatás összege: 41 998 000,-HUF
A Projekt megvalósítási időszakának kezdő időpontja: 2022.12.01.
A Projekt fizikai befejezésének napja: 2026.11.30.
A projekt szakmai vezetője: Dr. Bak Miklós
Közreműködő szervezet: Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal
Projekt címe: Az inváziós tölgy-csipkéspoloska (Corythucha arcuata) tölgyesekre gyakorolt hatásainak vizsgálata, valamint a faj elleni biológiai védekezési program lehetőségeinek felmérése
A Projekt azonosító száma: (OTKA) K - 142858
Kedvezményezett neve: Soproni Egyetem (9400 Sopron, Bajcsy-Zsilinszky u. 4.)
Támogatás összege: 48 000 000,-HUF
A Projekt megvalósítási időszakának kezdő időpontja: 2022.10.01.
A Projekt fizikai befejezésének napja: 2026.09.30.
A projekt szakmai vezetője: Dr. Csóka György
Közreműködő szervezet: Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal
Projekt címe: A mikroskála hatása a lefolyásra
A Projekt azonosító száma: (OTKA) SNN - 143972
Kedvezményezett neve: Soproni Egyetem (9400 Sopron, Bajcsy-Zsilinszky u. 4.)
Támogatás összege: 34 506 000,-HUF
A Projekt megvalósítási időszakának kezdő időpontja: 2023.01.01.
A Projekt fizikai befejezésének napja: 2025.12.31.
A projekt szakmai vezetője: Dr. Gribovszki Zoltán
Közreműködő szervezet: Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal
Tartalomjegyzék Fel